Tartalom

BIBLIATANULMÁNY

Váradi Antal

Jézus és az imádság 3

TEOLÓGIA

Beke László

A lelkileg egészséges keresztény

Hogyan élhetünk kiegyensúlyozott

hívő életet? 12

Reimer Márta

A megfoghatatlan emberi lélek 16

BESZÁMOLÓ

Dr. Mészáros Kálmán

Amerikai magyar baptisták között

Emlékezz vissza az útra! 21

ifj. Vas Ferenc

Költőtalálkozó 28

EGYHÁZTÖRTÉNET

Nagy-Kaszáné Somogyi Ilona

A kárpátaljai baptista dokumentumok feltárása a Kárpátaljai Területi Állami Levéltárban a csehszlovák éra időszakában (1920–1938) 30

ZENE

Kelemen Sándor Tomi

Az egyházi éneklés megjelenése a magyar baptista gyülekezetekben 42

AJÁNLÓ

Sinka Csaba

Online publikáló baptista lelkipásztorok 53

KÖNYVAJÁNLÓ

ifj. Vas Ferenc

Lámed - harminc 55

Tóth Krisztián

Új, baptista szerkesztésű könyvek szociális

kérdésekről 58

Könyvajánlók 60

A Szolgatárs folyóirat a Magyarországi Baptista Egyház kiadványa

Felelős szerkesztő: Sinka Csaba

Felelős kiadó: Papp János egyházelnök

Tördelőszerkesztő: Sinka Csaba

A lap ára: 1250 Ft. Előfizethető a kiadóhivatalnál.

Szerkesztőség és kiadóhivatal:

1068 Budapest, Benczúr u. 31.

Telefon: 20-886-0410

www.szolgatars.hu

szolgatars@gmail.com

ISSN 1218-425X

© Szolgatárs folyóirat

BIBLIATANULMÁNY

Váradi Antal

JÉZUS ÉS AZ IMÁDSÁG

Bevezetés

2017. május közepén, amikor e dolgozat első változatát írtam, Jehova tanúi közelítettek a kapunkhoz. Nem vártam meg, hogy elérjék a csengőt. Kiszaladtam eléjük, és én kezdeményeztem beszélgetést velük:

- Ugye Jézus minden nap imádkozott? – kérdeztem őket, nem kis meglepetésükre. – Épen dolgozatot írok Jézus ima életéből. Tudom, feltételezem, hogy minden nap imádkozott, de ez hol van megírva?

- Biztosan minden nap imádkozott, de nem tudom, hol van megírva. – válaszolt a küldöttség vezetője- Ha megtalálom a választ, visszajövünk.

Azóta se találkoztam velük. Lehet azért, mert expressis verbis én sem találtam ezt leírva.

Erre mondtam Vas Ferenc barátom, ezért érdemes a kultúrtörténetet is ismerni.

E dolgozatban arra teszek kísérletet, hogy átfogó képet kapjunk Jézus urunk imaéletéről, és az imádságról szóló tanításairól. E dolgozat viszont nem tér ki arra, hogy a törvényben milyen elvárások voltak egy héberrel szemben az imádság tekintetében. Ezzel kapcsolatban annyit jegyeznék meg, hogy a Názáreti Jézus törvénytisztelő és bűntelen volt. Feltételezhetjük, hogy megtartotta az imádságra vonatkozó elvárásokat is.

Jézus tanítása az imádságról

Mind a négy evangélium feljegyez Jézus tanításaiból olyan részeket, amelyek az imádságról szólnak. A Szinoptikusok[1] között van átfedés, bár például az ellenségért való imádságot Máté és Lukács más kontextusban írja le. Dolgozatomban nem térek ki a teljes szövegösszefüggés vizsgálatára, főként arra szorítkozom, hogy milyen elveket mutat be Jézus Urunk az imádsággal kapcsolatban.

Hegyi beszéd

Máté evangélista több helyen is feljegyzett tanítást az imádságról, de talán a legátfogóbb a Hegyi beszédben található meg. Máté 5. részében Jézus erkölcsi normákat mutatott be.[2] Mondhatnánk, bizonyos szempontok szerint radikalizálta a törvényt, magasabb erkölcsi normát vezet be, mint a mózesi törvényben volt. Az ellenséghez való viszonyban a bosszú gyakorlása helyett önmegtagadást kért, az ellenség gyűlölete helyett pedig az ellenségért való imádkozást. Ez a gondolat lesz az imádság tanításának a bevezető gondolata a Hegyi beszédben. Az ellenség szeretete Mennyei Atyánk jellemét mutatja meg az életünkben, ez a fiúság lelkülete. Lukács evangélista is tanított az ellenség szeretetéről[3]. A képlet egyszerű: jót tenni az ellenséggel és imádkozni értük. A jó cselekedetek között szerepel a bosszúállástól való távolmaradás, vagy meghökkentő magatartás gyakorlása akkor, amikor ki akarnak fosztani bennünket, továbbá a kérők számára való adakozás. E tanítás szerint a szeretet gyakorlásában nem válik ketté az ima a jó cselekedetektől.

A Máté evangéliuma 6. részében[4], közvetlenül az ellenség szeretete gyakorlása után, egymás mellett látjuk felsorolva az adakozást, az imádkozást és a böjtölést, mint a kegyesség gyakorlásának eszközeit. Mindhármat úgy vezette be Jézus, hogy „amikor tehát/pedig…”. Ebből az a benyomásunk támad, hogy mindhárom tevékenység a hívő élet része, bár ezek gyakoriságára nem esik utalás. Mindegyik gyakorlatára igaz, hogy nem a nagy közönség előtti szereplésről szól, hanem két személyre tartozik, a hívőre és a Mindenhatóra, aki figyeli az övéit. Nem az emberek elismerésének kivívására szolgál, hanem a hívő ember és Isten közötti kapcsolatra. Az imádságnak kétféle módját is tanította egyszerre Urunk, a belső szobába, a magányba, csendességbe vonult ember imáját és a Mi Atyánkon keresztül pedig a közösségi imára is utalt. Viszont mindkettőre igaz, hogy szükséges hozzá a belső csendesség és az alázat.

Jézus óvott a pogány imádkozási szokásoktól, a szószaporítástól. Ez nem feltétlen a rövidre szabott imát jelenti, hiszen a Gecsemáné-kertben probléma volt, hogy a tanítványok egy órát sem tudtak virrasztani. Itt inkább ugyanannak a gondolatnak a sokszor való elmondására utalhatott, vagy pedig az ún. mantrázásra[5], azaz egy szó ismételgetésére, ami a keleti meditáció egyik eszköze ma is.

A Hegyi beszéd imádságról szóló tanításának egyik része a Mi Atyánk kezdetű imaminta, ami jó vázat adhat imádságainknak. Legalább hat pontban lehet összefoglalni azt, hogyan építkezhet az imádkozó imádságában.

1. Atyai kapcsolat: Mint gyermekei szükségét ismerő, szerető apát lehet megközelíteni imában a Teremtőt.

2. Isten szentsége és hatalma: helyén kell kezelni Isten szerepét. Ő mindenható és nem az ember rabszolgája, akinek teljesítenie kell ura álmait, vágyait.

3. Mindennapi kenyér: napi küzdelmekben gondoskodás kérése.

4. Megbocsátás: Az ember bűnös voltának és a kegyelem szükségességének felismerése, megvallása. Tönkrement emberi kapcsolatok helyreállításának szándéka. A már megtörtént rossz dolgokból való helyreállás.

5. Bukástól, bűnbeeséstől való védelem kérése. Ez már a jövőbe tekintés.

6. Isten hatalmának újbóli elismerése: Bizalom kifejezése. Nem hiábavaló az Atyát kérni, neki van hatalma, hogy biztonságban legyen a gyermeke. Ezek a gondolatok figyelhetők meg Lukácsnál[6] is rövidebben feljegyezve.

Jézus nem csak arról tanított, hogyan kell felépíteni az imákat, hanem a kitartásra, állhatatosságra, reménységre is bátorított, ezek az ima meghallgatásának feltétele is.[7] A „kér”, „keres”, „zörget” kifejezések az imádkozó aktív részvételére utalnak. Ugyanezt látjuk Lukácsnál is, csak ő két példázatot jegyzett fel, míg Máté csak eggyel szemléltetett. Mindkét evangélista azt mutatta be, hogy bizalommal lehet kérni a Mennyei Atyától, ő sokkal inkább fog jót adni, mint ahogyan egy ember képes. Sőt ő Szentlelket ad[8].

A kapernaumi tanítás

Máté egy hosszabb tanítássorozatot írt le, melyet Jézus Kapernaumban mondott el arra válaszul, „Ki a nagyobb a mennyek országában?”[9] Ebben találunk utalást az imádságra[10], kérésekre vonatkozóan. E szerint az ima meghallgatásának feltétele az egység is. Úgy vélem, itt nem a két főn van a hangsúly, hanem az egyetértésen a szembenállással szemben. Azon túl, hogy Isten megadja az egységben lévők kérését, ennek eredményeként jelenlétéről is biztosítja az imádkozót, amennyiben ez az egység Isten dicsőségére van.

Jézus tanítása az Isten országáról Lukácsnál

Lukács hosszan írta le Jézus tanításait a 14. résztől kezdve, szinte alig lehet észrevenni a helyszínváltozásokat. A 17. részben a farizeusok megkérdezték Jézust Isten országának eljöveteléről. A kérdésre adott válasz után következik két példázat az imádságról, az egyik a hamis bíró, a másik pedig a farizeus és a vámszedő[11]. Ezt követően pedig a kisgyermekek láttán arról tanított, hogy Isten országába való bejutás feltétele a gyermeki hit. Ez a fajta szerkesztés arra utal, hogy maga az imádság is szorosan kapcsolódik Isten országához.

A hamis bíró példázatán keresztül megtanulható, hogy mindenkor imádkoznia kell a hívő embereknek, nem szabad belefáradni. Végeredményként pedig Isten igazságot szolgáltat a választottaknak.

A farizeus és vámszedő példázatában pedig szembe állította Jézus az önelégült, önigaz ember és a bűnös voltát ismerő, alázatos ember imádságát. Az önigaz magamutogató cselekedetprogramokat folytat, az alázatos ember ellenben csak Isten kegyelmében bízik. Jézus utóbbi magatartásra hívta hallgatóitól.

Tanítás az utolsó időkről

Mind a három szinoptikus evangéliumban megtalálható Jézus tanítása az utolsó időkről, és az ő visszajöveteléről. Mindhárom szerint figyelni kell az idők jeleit, de Lukács feljegyezte Jézus intelmét is: „Legyetek tehát éberek és szűntelen könyörögjetek, hogy kimenekülhessetek mindazokból, amik történni fognak, és hogy megállhassatok az Emberfia előtt.”[12] Tehát kérni kell a nyomoróságtól való megszabadítást, de azt is, hogy abban az időben, amikor Jézus visszajön, készen várja őt a hívő ember.

Az utolsó vacsora tanítása

Az utolsó vacsora eseménye mind a négy evangéliumban megtalálható, de János egy részletgazdag tanítássorozatot is megörökített, amelyben Jézus tanított az imádkozásról is[13]. Érdemes megfigyelni, hogy János eddig a pontig nem írt Jézus három éves szolgálatából olyan tanítást, amely az imádságról szól, de látjuk magát Jézust imádkozni. Az utolsó vacsora a Názáreti Jézus búcsúja volt a tanítványoktól. Olyan búcsú volt ez, ami az eljövendő időszakra készítette fel a tanítványokat. Tanított a szolgáló lelkületről, Atya és Jézus kapcsolatáról, a tanítványok és Isten viszonyáról, Jézus parancsolataihoz való viszonyulásról és következményéről, a Pártfogóról. Ezekhez kapcsolódik az imádságról szóló tanítás. Mind ezek a fogalmak, gondolatok annyira összekapcsolódnak, hogy talán nem is szabad ezeket különválasztani. Felfogni sem egyszerű Jézus ezen az estén elmondott üzenetét.

A hívők hasonló dolgokat cselekszenek majd, mint maga Jézus tett. Jézus az Atyához ment, és közben jár a követőiért. A nevében – oly módon, mint ahogyan ő tenné – elhangzó kéréseket teljesíti. Ezt az ígéretet azzal is nyomatékosította, hogy megismételte. A végső cél az Atya dicsősége.

Jézus közbenjárása az Atyánál két feltételhez kötött. Az egyik a Jézus Krisztus iránti szeretet. És ebből következik a másik, a Jézus parancsolatainak megtartása. Jézust szeretni és parancsolatait megtartani egy láncolatot képez. Az ilyet szereti az Atya és szereti Jézus is, és annak Jézus kijelenti magát. Arra lehet következtetni, hogy itt nem Isten emberek iránti általános szeretetéről van szó, hanem valamilyen bensőségesebb szeretetkapcsolatról, amely áthathatja a hívő ember imádságát.

Nem lehet pontosan megérteni Jézus tanítását arról, hogy ő az Atyában van, őbenne pedig az Atya, ők egyek. Továbbá a hívők őbenne vannak, és ő a hívőkben. Sőt a Pártfogó, azaz a Szentlélek is bennük lesz, aki az igazság Lelke. Ez egy misztérium. A szőlőtő példázatában[14] is ezt a gondolatot magyarázta Krisztus. Az imádsággal kapcsolatban arra lehet következtetni, hogy annak kérése fog teljesülni, aki Jézus Krisztusban van, és abban Jézus beszéde van. Ez az életvitel nem válik el az Atyának dicsőséget szerző gyümölcsöző élettől.

Az este tanításának végén a Megváltó meg beszélt a rá váró következő napokról, és a tanítványok közelgő szomorúságáról. Végül újból az imáról és az Istennel való kapcsolatról szólt vigasztalásként, bátorításként és összefoglalásként:

- Az Atyától kell kérni.

- Jézus nevében kell kérni.

- Az Atya teljesíti ezeket a kéréseket.

- Isten célja ezzel az, hogy a hívők öröme teljes legyen.

- Eljön az idő, amikor már nem Jézus Krisztus közvetít az imában.

- Az imák megválaszolásának előfeltétele az, hogy a hívő ember szereti Jézust, így az Atya is szeret őt.

Tanítás az események közepette

Máté három olyan eseményt mondott el, amelyek apropóján Jézus az imádságról is tanított. Ez egyik ilyen esemény, amikor a tanítványoknak nem sikerült a holdkóros fiút meggyógyítani[15]. Ezt az eseményt Márk[16] és Lukács[17] is feljegyzi, bár Lukács nem beszél az imádságról, Márk pedig nem említi a böjtöt. A tanítás lényege, hogy az ima hatástalan, ha kishitűséggel párosul. Máté feljegyzése szerint olykor az imát böjttel kell erősíteni.

A másik esemény pedig az, amikor Jézus megátkozta a terméketlen fügefát és az kiszáradt[18]. (Erről a történetről Márk is beszámolt.[19]) A tanítványok ezen elcsodálkoznak. Ennek magyarázataként Jézus az imádságról tanított. Ennek summája: ahhoz, hogy teljesüljenek a kérések, hit kell hozzá, nem szabad kételkedni. Márk kiegészítése az, hogy az imádkozást meg kell, hogy előzze a másoknak való megbocsátás.

A harmadik ilyen esemény, amikor Jézus Urunk vitába keveredett a farizeusokkal és írástudókkal. Az ún. „Jaj” mondások között szerepel az a gondolat, tanítás, hogy a rossz életű, de színlelésből sokat imádkozók fokozzák a maguk büntetését[20]. Más kontextusban[21], de Lukács is erre hívta fel a figyelmet.

Jézus életgyakorlata

Jézus nem csak beszélt az imádságról, hanem mindennapjainak része volt. Hároméves szolgálatából megközelítőleg húsz imáját találjuk meg feljegyezve, ha a párhuzamos vagy hasonló igehelyeket egynek számoljuk. Némelyik beszámoló részletgazdag, némelyik csak utal a cselekményre. Bár közvetlenül nem vezethető le az evangéliumokból, hogy naponta imádkozott volna, mégis az a benyomásunk, hogy ez rendszeres szokása volt az Úrnak. Ez a benyomás pedig az Atyával való szoros kapcsolatából és a Törvényhez való ragaszkodásából származik. Illetve abból is, hogy Jézus a kitartó, állhatatos, szűntelen imádságról tanított.

A következő pontokban nem kívánok részletesen kitérni az imák témájára. Inkább azt vizsgálom, hogyan viszonyul Jézus imagyakorlata a tanításához, illetve a gyakorlatában melyek azok az általános érvényű elemek, amelyeket ma is követni lehet.

Ima Jézus bemerítésekor

Lukács írta le egyedül[22], hogy Jézus a bemerítésekor imádkozott. Jézusnak ez a cselekedet az Atyától kapott szolgálatának felvételét, megkezdését is jelenti. Követendő példa ez. Szolgálat vállalását követnie kell az imának. Eredménye az, hogy az Atya hitelesítette őt. Jézussal jött közel Isten országa, mint láttuk, az pedig kapcsolatban van az imádsággal.

Jézus a pusztában

Jézus a pusztában[23] egy speciális szolgálatra, a megváltás szolgálatára, készült fel. Különleges módon tette ezt. Negyven napig nem evett semmit. Kísértette az ördög. Az írott ige volt az eszköze. Majd angyalok szolgáltak neki. Ez emberfeletti teljesítmény és ember feletti körülmény volt ez. Minden hívő számára útmutatás lehet, hogy a szolgálatra készülés szellemi támadással járhat, védekezési eszköz a böjt és Isten igéje, de ez a szélsőséges forma nem normaként van feljegyezve. Viszont jó példája a szüntelenül való imádságnak, könyörgésnek.

Jézus imája Galileában

Nehéz beazonosítani a helyét az egyik Galileában elhangzott imádságnak.[24] Annyit láttat Máté, hogy Jézus szűntelen úton volt és tanított. Kiküldte tanítványait az evangélium hirdetésére. Voltak, akik követték, és voltak olyan városok, ahol nem fogadták jól az ő szolgálatát. Máté nem jegyezte fel a napszakot, amikor Jézus imádkozott, valószínű azért, mert nem fontos. Lukács szerint ez az ima akkor hangozott el, miután a tanítványok visszatértek[25] küldetésükből, és örömteli híreket hoztak, Jézus pedig ujjongott a Szentlélek által. A három mondatos nyilvános, közösségi imában is megtalálhatóak a Mi Atyánk imaminta bizonyos elemei. Atyaként szólítja meg Istent, és megszólítása után magasztalja hatalmát. A három mondatban kétszer szólította meg az Atyát, és ezen kívül még háromszor hangzott el ez az Atya szó.

Ima a tanítványok kiválasztása előtt

Jézus a nagyszámú követői közül tizenkét főt különleges tanítványi körbe választott ki. Ezt megelőzte az imádság. Egyetlen rövid mondatba[26] tömörítette ennek az imának a leírását Lukács. Mégis három fontos dolgot tudhatunk meg erről az alkalomról. Az egyik, hogy kiment a hegyre, azaz a természetben csendességet keresett, ez volt számára a belső szoba ekkor. A második, hogy Istenhez imádkozva tette. Tehát a nagy döntések előtt célszerűbb Isten véleményét kikérni, mint emberekét. Harmadik pedig, hogy átvirrasztotta az éjszakát. Ebből arra lehet következtetni, hogy nagy döntések előtt nem elegendő egy rövid ima. Ez is azt támasztja alá, hogy Jézus a szószaporításon nem az ima hosszát, hanem annak tartalmát értette.

Ima a színeváltozáskor

A szinoptikusok mindegyike közli azt az eseményt, hogy Jézus a hegyen megdicsőült, arca és ruházata elváltozott. Majd megjelent neki Mózes és Illés. Viszont csak Lukácsnál[27] olvasható, hogy a hegyre való menetel célja az imádkozás volt, és Jézus színeváltozása imádság közben történt meg. A történet különlegessége a csodán túl, hogy nem a tizenkettővel volt Jézus a hegyen, hanem csak három tanítványával. Ez arra tanít, hogy időnként szükséges a magányos ima, olykor a nagy nyilvánosság előtti ima, időnként pedig csak egy szűk körrel (ketten vagy hárman) való bensőséges ima. Ez egy olyan különleges és egyedi esemény volt, hogy további általánosítás – véleményem szerint – nem vonható le.

Ima Keresztelő János halálhíre miatt

Keresztelő János halálhíre hallatán Jézus egy lakatlan helyre vonul félre[28]. Ebben az esetben is a belső szoba az egyedüllétre utal, nem feltétlen a ház egy bizonyos pontjára. A gyász enyhítésének eszközévé válhat az imádkozás.

A süketnéma ember meggyógyításakor

A Galileai-tenger mellett egy dadogó süketnémát vittek Jézushoz, akit különleges csodaként meggyógyított. A gyógyítás része volt az imádság is. „Az égre tekintve fohászkodott.”[29] Érdemes megfigyelni, hogy Jézus nem lehajtotta a fejét és becsukta a szemét, hanem az ég felé nézett. Azokból a szakaszokból, hol ezzel kapcsolatos megjegyzés van, látszik, ez volt Jézus gyakorlata, kivétel ez alól, amikor leborulva imádkozik a Gecsemáné-kertben. Amikor Jézus az ég felé nézett, és úgy imádkozott, minden esetben valamilyen csoda történt.

Kenyérszaporítás előtti ima

A sokaság megvendégelés során történő ételszaporítás kétszer is megvalósult, mindkettő különleges cselekedete volt Jézusnak. Az első esetben csak a férfiak száma ötezer fő[30], második esetben négyezer fő[31], de voltak még asszonyok és gyermekek is. Az ötezer főről szóló történetet mind a négy evangélium bemutatja, a négyezer megvendégelését csak Máté és Márk. Az elbeszélések egybehangzók, viszont a két eseményben Jézus imája kissé eltér egymástól. Az első esetben: Feltekintett az égre, megáldotta a kenyeret, megtörte a kenyeret, a tanítványoknak adta, majd a tanítványok a sokaságnak.

A második esetben: Hálát adott, megtörte a kenyeret, a tanítványoknak adta, majd a tanítványok a sokaságnak. Itt kimarad – legalábbis a beszámolóban – az égre tekintés. Illetve úgy tűnik a megáldani az ételt és hálát adni érte hasonló fogalmak.

Ima Lázár feltámasztásakor

Lázár halálakor Jézus egy újabb csodatételre készült. Lázár feltámasztása előtt nyilvánosan imádkozott[32]. A nyilvános ima célja az volt, hogy az emberek elhiggyék, hogy őt az Atya küldte. Ezek szerint a nyilvános imának hit ébresztő hatása is lehet. Ebben az esetben is az Úr a tekintetét az égre emelte. Istent Atyaként szólította meg, és hálaadással folytatta. A hálaadásban konkrétan kifejtette, hogy miért ad hálát, nem csak általánosságban mondta azt.

Jézus magányos imái

Több alkalommal is megtörtént, hogy Jézus visszavonult és egyedül maradt. Volt, amikor az emberek rátaláltak, és megakadályozták[33] az elcsendesedésben, ilyenkor figyelt az emberekre. De volt olyan eset is, amikor sokaság várt a gyógyításra, de ő félrevonult[34].

Jézus imádkozott egyedül időnként este[35], volt olyan, amikor egy egész éjszakán[36] át, és imádkozott olykor kora reggel is[37]. Van olyan elvonulásai is feljegyezve Lukácsnál, amikor nincs napszak megjelölve[38].

Az egyedüllétben töltött imái között voltak olyanok, amikor abszolút egyedül volt, emberektől távol, és volt olyan is, amikor magában imádkozott, de vele voltak tanítványai[39].

Kereste az egyedüllétet, amikor rossz hírt hallott Keresztelő János felől, és azután is, amikor sok emberről gondoskodott. Az igehelyek alapján arra lehet következtetni, hogy egyensúlyban volt nála a szolgálat és az imádság, ez is összhangban áll tanításával.

Ima a gyerekekért

Mind a három szinoptikus leírta azt az esetet, amikor gyermekeket akartak Jézushoz vinni, de a tanítványok meg próbálták akadályozni ezt. Jézus viszont fogadta a gyermekeket.[40] A legrészletesebb leírást Márknál találjuk. Jézus átölelve és kezét rájuk téve megáldotta őket. Talán ez a legbensőségesebb imádság, amelyet feljegyeztek Urunkról. Ez jó példa a hívő emberek számára, hogy amikor egymásért imádkoznak, ezt a meghitt pillanatot fokozhatják testi kontaktussal is.

Ima Jeruzsálemben

János evangélista hasonló imádságot örökített meg Jézus Jeruzsálembe vonulása után, mint ami elhangzott a Gecsemáné-kertben[41]. A leírás alapján arra lehet következtetni, hogy miközben arról tanított, hogy a halálból élet fakad, átérezte azt, hogy mi is várt rá valójában. Megrendült a lelke. Úgy tűnik, elbizonytalanodott a rá váró teher miatt. Ez az állapot csúcsosodik ki a Gecsemáné-kertben. A feszültség abban áll, hogy kérhetett volna szabadítást az Atyától, de az egész szolgálata ebbe a rá váró szenvedésbe vezette bele. Ennek a feszültségnek a megoldása az volt, hogy nem a saját helyzetére tekintett Jézus, hanem az Atya dicsőségét kereste. Ez teljesen összhangba került korábbi tanításával, miszerint az imádságoknak Isten szerint valónak kell lennie, és nem az egyéni akarat nyilvánul meg benne. Az ilyen hozzáállásnak az eredménye, hogy az Atya dicsőséget szerez. Ez nem csak Jézus célja, hanem a mindenkori tanítványok céljává is kell válnia.

Jézus főpapi imája

Jézus az ún. főpapi imájában[42] összefoglalta az egész küldetését, majd az Atyára bízta tanítványait és mindazokat, akik a szavuk miatt hisznek. Itt most nem cél, az ima teljes üzenetének a megértése, hanem maga az imádság gyakorlatának szempontjából néhány megfigyelés közlése. Itt is Jézus a tekintetét az égre emelve kezdte meg imádságát. Az egész imádságban Isten Atyaként való megszólítása vonult végig, összesen hatszor szólította meg Atyaként. Ebből egyszer Szent Atyaként és egyszer pedig Igazságos Atyaként tette ezt. A szerető atyai jellemző mellet bemutatta szent és igazságos voltát is.

Jézus imádságának középpontjában itt is az Atyának való dicsőségszerzés állt. A Megváltó minden cselekedete az Atyának szerzett dicsőséget. Még az embereknek szerzett örök élet is ugyan ezt a célt szolgálja. Teljes összhang található a Mi Atyánk záró sorai és Jézus imádsága között.

Ima a Gecsemáné-kertben

A Gecsemáné-kertben elhangzó imatusát mindhárom[43] Szinoptikus leírja nagy hasonlósággal. Ez mintává lehet azok számára, akik nagy krízishelyzetbe kerülnek, de – úgy vélem – nem szolgálhat általánosságban mintául minden tekintetben. Erre utal a Lukácsnál leírt esemény is. Jézus verejtéke vérszerű cseppekben hullt, ami igen szélsőséges belső feszültségre utal. Illetve az angyal jelenléte ebben az imában. Sokkal többről volt itt szó, mint a fizikai szenvedéstől vagy a haláltól való félelem. Ez mennyei magasságban lezajlódó konfliktus volt.

Jézus különvált a tanítványoktól, és csak a hármat vitte magával, akiket virrasztásra kért, de ő maga, tovább ment és egymagában tusakodott a rá váró szörnyűségek miatt. Mintává lehet a hívő ember számára az, hogy nehéz helyzetben a közelállóktól imatámogatást lehet kérni, miközben ő maga is imádkozik.

A szokásostól eltérő testhelyzetben imádkozott, nem az égre tekintett, hanem a térdeire, arcra borult a földön. Máté beszámolója szerint háromszor borult le Jézus. Ekörben pedig a három tanítványt bátorította.

Imádságában ekkor is Atyaként szólította meg Istent. Az első leboruláskor még így imádkozott, hogy „ha lehetséges”, a második és harmadiknál már pedig „ha nem…”. Az ima során a Megváltó változott a helyzetének elfogadása tekintetében. De mindvégig az Atya akaratát kereste, és annak akarta alávetni magát. A Mi Atyánk kezdetű imamintában tanított isteni akarat elfogadása teljesen végighúzódik Jézus imatusájában.

Jézus felemeltetésekor

A feltámadott Jézus utolsó cselekedete a Mennybe menetele[44] előtt és közben az, hogy áldotta a tanítványait. Az utolsó kép róla az, amit megígért: közben jár az Atyánál a hívőkért.

Önreflexió

Eredeti dolgozatomban saját imaéletem vizsgálatát végeztem el. Akkor a dolgozatot nem szélesebb körnek szántam. Most inkább önvizsgálatra hívom az olvasót. Ezt talán kívülről befelé haladva érdemes elvégezni, az imádság formája, gyakoriságától haladva a belső motiváció felé minden részletet összevetve azzal a gyakorlattal, amit Jézus tanított és példát adott.

Az imádság ideje

Személyiségtípusunknak mi a megfelelőbb időpont? A késő esti imádkozás vagy a kora reggeli? Esetleg napközben az élet sűrűjében?

Az ima hosszát tekintve az imáink váltakozó képet mutathatnak. Van olyan nap, amikor csak néhány percben mérhető az ima hossza, máskor több órás is lehet. Milyen hosszú imák jelemeznek bennünket? Mi a helyzet az egész éjszakán át való virrasztással?

Egyedüllét és közösség

Én mivel extrovertált személyiség vagyok, a közösségben jól érzem magam. Tapasztalatom szerint a közösségi, nyilvános imádságom fegyelmezettebb, átgondoltabb, mint a magányos. Mások számára viszont a belsőszobás imádságok a kedvezőbbek. Ki hogyan áll a nyilvános és magányos imákkal?

A belső szobám

Hol van a belső szobánk? Én Jézushoz hasonlóan szeretek hegyen imádkozni. Ha tehetem, szeretek dimbes-dombos vidéken erdőben vagy erdők közelében, azaz természetközelben imádkozni. Számomra ez valami különleges békességet okoz. Miközben gyönyörködöm a tájban, a Teremtőjéhez kerülök közelebb.

A családi otthonban hol van lehetőségünk egy félrevonulásra alkalmas helyet kialakítani?

Az imádkozás testtartása

Az égre tekintés gyakorlatát nem régen fedeztem fel Jézus életében. A gyülekezeti gyakorlatban leginkább a csukott szem a jellemző, ezért jellemzően én is így imádkozom, kivéve, ha autót vezetek, vagy sétálok. Gyakorlati haszna a csukott szemnek az, hogy a külvilág nem tereli el a figyelmemet, hátránya pedig az, hogy nem látok meg olyan dolgokat, amelyek újabb imatémát adhatnak. Az imádság tanulmányozása során érdekes volt felismerni, hogy a csukott szemmel való imának nincs alapja az Evangéliumokban.

Régebben úgy véltem, hogy nincs kötött testtartása az imádságnak. Ezt a véleményemet továbbra is fenntartom, de egyre inkább felismerem, hogy az ima témája meghatározza azt, hogyan fejezzem ki imámat a testemmel is. Elalvás előtt fekve is szoktam imádkozni, hálát adni a családért, az aznapi eseményekért, de ez a testtartás nem teszi lehetővé az elalvás miatt a hosszú imát. Ha hosszúra tervezem imámat, akkor egy kényelmes ülő pozíciót választok. Ha valami nagyon fontosért imádkozom, térdre borulok, de ebben a testhelyzetben nem igen bírok többet fél óránál. Imádkozom gépjárművezetés közben, és ritkán imasétára megyek. A kezeim helyzetét tekintve a testtartásnak a leginkább megfelelő módot választom. Összefont ujjakkal, ha térdelek. A combomon pihennek, ha ülve imádkozom. Időnként pedig felemelt kézzel, ha arra érzek késztetést. Az Evangéliumok nem térnek ki erre, bár tudható, hogy a felemelt kezeknek van bibliai alapja (az összekulcsoltnak nincs). Mennyire vagyunk tudatosak a testtartás teikintetében?

Az imáim felépítése

Azt még nem figyeltem meg, hogy a nyilvánosság előtt elmondott, vagy kisebb közösségben elhangzó imáim milyen szerkezetet követnek. Ezek leginkább ad-hoc jellegűek és rövidek.

Az egyedüllétkor elmondott imáim változatosak és hosszabbak, mint a közösségi imáim. Azt figyeltem meg, ha nem választok egy vonalvezetőt egy adott imához, sokkal könnyebben szétesnek a gondolataim, és sokkal nehezebben találok vissza a félbeszakított ima gondolatmenetéhez. Klaus Douglass a Tíz parancsolatot javasolja gyónótükörnek[45]. Ugyanígy használható a Mi Atyánk is.

Ima vezetéséhez használható továbbá a többi bibliai szakaszt is. Vannak szakaszok, melyek megérintenek, fontosabbnak tűnnek, akkor azok alapján imádkozhatunk.

Vonalvezetőnek használható még Allan Coppedge táblázata[46], amely bemutatja Isten különböző szerepeit, és egy-egy oszlopot kiválasztva haladhatuk az imában.

Ha több emberért imádkozunk (gyülekezet, munkatársak, iskolatársak), akkor próbálhatjuk felidézni a megszokott helyeiket egy adott helyen, és sorban haladva imádkozhatunk értük. Ez is segít abban, hogy ne folyjanak szét a gondolataink. Hasznos lehet egy imalista is.

Sok más módszer segíthet még számunkra az imában. Azt érdemes megvizsgálnunk, mennyire vagyunk ezek használatában tudatosak, vagy „csak” az emlékeinkre és a Szentlélekre bízzuk az imatémákat.

Belső csendesség és alázat

Az ima elsősorban közösség Istennel, és nem a vágyaink előterjesztése, amit Istennek teljesítenie kell. Követelőző gyermekként keressük az Atyát, vagy alázattal Rá bízva életünket?

Szolgálat vállalása

Miben áll az Istennel való kapcsolatunk? Része hitéletünknek a Biblia olvasása? Van rendszeres imaéletünk? És hogyan állunk a szolgálattal?

Figyelni az idők jeleit

Azzal általában tisztában vagyunk, hogy Krisztus visszajövetele bármikor megtörténhet, ezért okos szolgaként kell élni az életet, mint aki várja Ura visszatérést. Ha most visszatér Jézus, akkor viszont olyan időhöz közeledünk, amiről az Úr úgy beszélt, mint nyomorúságos időszakról. Nem csak Krisztus előtt kell majd tudnunk megállni, ha visszajön, hanem a nyomorúságot is át kell vészelni. Szokásunk-e kérni ettől a nyomorúságtól való megszabadítást?

Isten szeretete

Isten szeretete nélkül az imádság erőtlen, talán értelmetlen is. Viszont az is igaz, hogy az Isten iránti szeretetünk nem egy konstans szinten, vagy folyamatos növekedésben van. Időnként ez hanyatlik, hullámzik. Jézusnál nem láthatjuk ezt a hozzáállást. Ő mindig az Atya dicsőségét kereste. Az atyai szeretet arra tanít minket, hogy még ezeket az emberi megtapasztalásainkat is vihetjük őhozzá. Időnként csak arra van szükség, hogy kipanaszkodhassuk magunk, máskor pedig a bűnvallásra. Ezek segítenek abban, hogy helyre álljon a kapcsolatunk Istennel. Jézus életén keresztül azt látjuk, hogy számára fontosabb volt az Atya akarata, mint a saját élete. Hol tartunk most ezzel ebben a pillanatban?

Az emberek szeretete

Ez a téma különálló dolgozatnak is hosszú lehetne. Itt talán most csak pár kérdés: Szeretjük-e az embereket? Van-e valami, amiben nem bocsátottunk meg? Hogyan állunk az ellenséges emberekkel?

Zárógondolatok

Hálás vagyok azért, hogy e dolgozatot 2017-ben meg kellet írni a TCMI Az ima teológiája és gyakorlata tantárgy keretében, amit Dr. Tony Twist tartott , mivel arra késztetett, hogy rendszerezzem mindazt az ismeretanyagot, amit az Evangéliumok átadnak az imádságáról. Ez a kutatás közelebb vitt az imádsághoz, imádkozási szokásomra hatást gyakorolt. És egy olyan tükör készült el, amelyet máskor is elővehetek, Megnézhetem, hogy hol tartok. E dolgozat felfrissítésének célja pedig az, hogy mások imaéletének formálását is segítse.

Felhasznált irodalom

- Coppedge, Allan: Portraits of God: a Biblical Theology of Holiness. Downers Grove, IL: InterVarsity Press, 2001.

- Douglass, Klaus: Isten szeretetnék ünnepe Az istentisztelet mai formáiról. Kálvi Kiadó – Luther Kiadó, Budapest, 2005.

- Vila, Pablo Martínez: Imádság és lelkialkat. Budapest: Harmat, 2009.

- Yancey, Philip. Az imádság: változtat-e bármin is? [Prayer: does it make any difference?]. Budapest: Harmat, 2014.

1. 1. Máté, Márk, Lukács

2. 2. Mt 5,44-48

3. 3. Lk 6,27-31

4. 4. Mt 6,1-21

5. 5. Attól tartok, hogy a Klaus Douglass által javasolt Tudatos légzés technika, melyben az „Úr Jézus Krisztus. Könyörülj rajtam!” ismételgetése kimeríti ezt a pogány szokást, még ha az Jézus nevének ismételgetésével történi is. Lsd. Klaus Douglass: Isten szeretetének ünnepe. 113. o.

6. 6. Lk 11,2-4

7. 7. Mt 7,7-11

8. 8. lsd. Lukács

9. 9. Mt 18,1b

10. 10. Mt 18,19

11. 11. Lk 18,1-14

12. 12. Lk 21,36

13. 13. Jn 14,12-21

14. 14. Jn 15,1-8

15. 15. Mt 17,14-21

16. 16. Mk 9,14-29

17. 17. Lk 9,37-43a

18. 18. Mt 21,21-22

19. 19. Mk 11,22-26

20. 20. Mt 23,14

21. 21. Lk 20,47

22. 22. Lk 3,21-22

23. 23. Mt 4,1-11; Mk 1,12-13; Lk 4,1-13

24. 24. Mt 11,25-27

25. 25. Lk 10,21-22

26. 26. Lk 6,12

27. 27. Lk 9,28-29

28. 28. Mt 14,12-13

29. 29. Mk 7,34

30. 30. Mt 14,14-21; Mk 6,34-44; Lk 9,12-17; Jn 6,1-15

31. 31. Mt 15,29-39; Mk 8,1-9

32. 32. Jn 11,41-42

33. 33. Lsd. Mt 14,13

34. 34. Lk 5,16

35. 35. Mt 14,23

36. 36. Lk 6,12

37. 37. Mk 1,35

38. 38. Lk 5,16

39. 39. Lk 9,18

40. 40. Mt 19,13-15; Mk 10,13-16; Lk 18,15-17

41. 41. Jn 12,27-28

42. 42. Jn 17

43. 43. Mt 26,36-46; Mk 14,32-42; Lk 22,39-46

44. 44. Lk 24,50

45. 45. Douglass 87-94. o.

46. 46. Allan Coppedge: Portraits of God: a Biblical Theology of Holiness. Table 1.4. Roles of God and Theological Themes. P. 32.

„Jézus óvott a pogány imádkozási szokásoktól, a szószaporítástól.”

„A hamis bíró példázatán keresztül megtanulható, hogy mindenkor imádkoznia kell a hívő embereknek, nem szabad belefáradni.”

„A hívők hasonló dolgokat cselekszenek majd, mint maga Jézus tett.”

„Hároméves szolgálatából megközelítőleg húsz imáját találjuk meg feljegyezve, ha a párhuzamos vagy hasonló igehelyeket egynek számoljuk.”

„Arra lehet következtetni, hogy egyensúlyban volt nála a szolgálat és az imádság.”

„Jézus imádságának középpontjában itt is az Atyának való dicsőségszerzés állt.”

„Az égre tekintés gyakorlatát nem régen fedeztem fel Jézus életében.”

„Ez a kutatás közelebb vitt az imádsághoz, imádkozási szokásomra hatást gyakorolt.”

Beke László

A LELKILEG EGÉSZSÉGES KERESZTÉNY

Hogyan élhetünk kiegyensúlyozott hívő életet?

Pár héttel ezelőtt 10-11. évfolyamos diákoknak beszéltem (és már veszettül untam saját magamat hallgatni, mert mindezt egymás után zsinórban hatszor kellett elkövetnem…) egy gimnáziumi egészségnap keretében a lelki egészségről. Azzal kezdtem, hogy az embernek lelke (is) van… de nem nagyon foglalkozunk vele, mert nem lehet rá menő cuccot aggatni, nincs a telefonunkon hozzá társítható applikáció, és ami a legnagyobb baj: nem lehet róla és vele készült szelfit posztolni, továbbá mintha még soha nem hallottam volna azt, hogy „annyira „kúl” a lelked, Maris!” Pedig – állítólag – még súlya is van, kb. 21 gramm…

Mert nem látszik! Illetve mégis, mert a szem tágra nyitott és őszinte, szerte sugárzó, megragadó fénye, vagy éppen a fájdalmasan szégyenlősre fakult, lesütött, félénk pillantás nehezen cáfolható igazságokat oszt meg belső világunk valóságáról. De ehhez meg az kell, hogy merjünk és akarjunk kapcsolódni egy másik ember tekintetéhez, egyúttal sorsának – és sorsunknak – egy villanásnyi időre ismerőjévé és részesévé válni.

Egykori professzorom, Dr. Hézser Gábor mondta azt az (egészen biztos, hogy egy másik írásomban is már idézett) mondatot, hogy: „Az Úristen legnagyobb kegyelmeinek egyike, hogy emberi sorsok közelébe enged bennünket!” Bátorság és felelősség ilyen módon megérintve lenni! Több évtizedes lelki- és házasság gondozói munka után teljes bizonyossággal tudom mondani, hogy a minden be- ill. kimosakodási praktika ellenére hihetetlen módon formál át bennünket az őszintén elénk tárt emberi élettel való közvetlen találkozás, méginkább az érintkezés! Amikor a lélek is meztelen, akkor válik igazán pőrévé és kiszolgáltatottá, végtelenül emberivé, de egyúttal a leginkább gyógyíthatóvá is valaki!

Szóval: van nekünk lelkünk is, és a bajokat csak tetézi, ha a „lelkinek” mondott (tartott, vallott, hitt, remélt…) ember, közösség is csak az elégségesnél valamivel többet foglalkozik vele (a lélek pásztorainak ilyen jellegű problematikájáról meg most nem is nagyon szólnék én semmit).[1]

Nagyon adná magát irányként az a gondolat, hogy most egyfajta mentálhigiénés aspektusból nézve gondolkodjunk az egészség, betegség tekintetében; már csak azért is, mert mintha keresztyén létünk legnehezebb kérdéseinek egyike fogalmazódna meg a címben olvasható gondolatban. Nézőpontok, hitvallások torkollanak heves vitákba, amikor egyezségre kívánunk jutni, főként, ha a téma határterületeit igyekszünk értelmezni. Mert addig nem sok gondunk akad, amíg egy lázas/náthás influenzával, egy megkopott térdizülettel vagy a folyton romló látásunkkal csatározunk; de ha egy, már a puszta létezésünket is fenyegető kór vagy járvány (egy daganatos betegség, az – úgy tűnik – kiirthatatlan COVID), vagy egy a belső valóságunkat nyomorító lelki betegség (valamilyen pszichózis, szorongás, depresszió stb.), netán alkoholizmus, vagy valamilyen más függőség vesz elő bennünket, hát, akkor gyakran megáll a tudomány! És bevallom, félve merem csak érinteni a két nagy „mumust”, a homoszexualitásra vagy pedofíliára való hajlamot, mert ezek felvetése is vörös posztó sokak szemében.

De a sokrétűség jegyében említhetném még azokat a területeket is, melyek a megromlott családi és egyéb társas kapcsolatokat, az egyre több területen észlelhető kiégettséget (burnout), vagy éppen a kényszeresség, anorexia, perfekcionizmus vagy munkamánia okozta állapotokat foglalják magukba.

Nehéz ezekről józanul gondolkodni, mert gyakran mi magunk is érintettek vagyunk valamiben, amit minden erővel palástolni szeretnénk; és ahhoz, hogy megoldások szülessenek, először is őszintének kellene lennünk, továbbá megvallani mindazt, ami megvallásra szorul. Gondolom, nem „elírás” az a szentírási ige, hogy „valljátok meg egymásnak” (és lehet, hogy nem csak a bűnöket…), mert amit egyszer kimondunk, az többé már nem úgy sanyargat bennünket, mint a hallgatás idején, amikor a csontok is megavulnak!

Azonban sokakba belerögzültek azok a gondolatok, hogy ha beteg vagy, nem vagy hívő; ha nem gyógyulsz meg, nem vagy hívő; de lehet az is, hogy hívő vagy, csak nem elég erős a hited; nem imádkozol, vagy keveset és azt is rosszul; és ezek nem javítanak semmit a helyzeten, sem az egyén, sem pedig a közösség összefüggésében!

De tudom, ebbe az irányba most nem lehet, nem szabad elmenni, mert a súlypont valami máson van. Ezért csak az említés szintjén hoztam elő azt a pár gondolatot, abban a biztos tudatban, hogy egyfajta rendszerszemlélet szerint itt is minden-mindennel egybefügg.

Úgy látom, a hitünket, keresztyénségünket, tanúságtételünket, missziónkat nem az előbb említett dolgok valamelyike viszi rossz irányba, vagy teszi azt hiteltelenné, hanem ezek tagadása, elhallgatása és kezeletlenül hagyása. De a struktúra egészsége legalább ilyen fontos: ha a közösség, a gyülekezet ellátatlan sebekkel, gyógyír nélkül hagyott betegségekkel él együtt, akkor sokakat képes megbetegíteni, és sorozatban termi a rossz gyümölcsöket is.

A lelkileg egészséges keresztyén látványosan mutatja az élet jeleit

Ez sok más dolog előtt abban mutatkozik meg, hogy – miközben magán viseli és megvallja közösségének jellegzetességeit, felvállalja történelmét, hitvallását – a hite saját hit! Nem baj, ha tanult is róla hittan órán, bibliakörben, vasárnapi iskolán, csak legyen meg az a bizonyos személyes érintettség, a nagy találkozás; és ebbe épül majd be az összes megszerzett és amúgy nagyon fontos ismeret. Miközben hite megalapozott és mélyre nyúló gyökereken keresztül táplálkozik, nagyon is a jelenben él: ismeri azt a lüktető, gyakorta nehezen értelmezhető különleges kort, amelyben élnie küldetés. Véleménye, életértelmezése az Örök Igén formálódik, és ha látva a világ (és azon belül saját életének) sok-sok baját, olykor el is bizonytalanodik, tudja, kihez forduljon megerősítésért. Jövőképe nem bizonytalan, nem álmokon, reményeken vagy illúziókon hanem a Kijelentésen támaszkodik. Az Ige jó ismerője: gondolkodik, önmagát – és másokat is – mérlegre teszi; és ha híján találtatik, nem nyugszik bele! Nem rémíti meg a gondolat, hogy a frontvonalban legyen: bátran jelen tud lenni az „útfeleken, a sövényeknél”, vagyis az életnek azon pontjain, ahol a sérültek, betegek, kirekesztettek, távolra szakadtak találhatók. Van mondanivalója, de nem a „magáét” mondja. Igazságot szól, ha kell a fájdalmasakat is kimondja, de sírni tud minden síróval, és vidám őszinteséggel kacag együtt azzal, akinek éppen öröme van. Csúfolódók székébe viszont nem ül…

A lelkileg egészséges keresztyén társsá tud válni

Nem a már kész közösséget keresi feltétlenül, ahol neki lesz jó, és őt szolgálják ki, hanem bátran közeledik azok felé, akiknek „emberévé” válhat, ahol ő lehet a szolga! Egy jól ismert evangéliumi történet, a Bethesda-tavi beteg meggyógyításáról szól. Számomra úgy tűnik, hogy angyali csoda ide, vagy oda, ha nincs jelen az emberi tényező, akkor elmarad a gyógyulás. A „Nincs emberem!” megjegyzés az egyik legsúlyosabb helyzetre mutat rá: közösségen belül is (család, gyülekezet, kiscsoport stb.) lehetünk magányosak, kiszolgáltatottak, mellőzöttek? Persze, hát hogyne akarnánk mi meggyógyulni; de ha nincs hozzá emberünk?

Jézus személyében éppen az a valaki jelenik meg, aki érzékenyen rákérdez a problémá(k)ra (Lehet, nem is a betegség a legnagyobb?); ő nem egy messziről áldást dobó, személytelen csodadoktor, hanem aki közel jön, lehajol, megszólít. Ideje van ránk, érezteti velünk saját személyünk fontosságát, és a gyógyulásban egyúttal hatalmas szabadságot is ad a folytatást illetően. Örök példa mindannyiunknak!

A lelkileg egészséges keresztyén örvendezni tudó ember

Keresi és meglátja mindazt, ami felderíti a kedvét, még ha nehéz helyzetekkel sújtott is a sorsa. A természet vagy a művészet szépségei, az emberi kapcsolatokban rejlő gazdagság hálával tölti meg, melyet nem tud magában tartani. Vannak helyzetek, melyekben egy valami tudja örömre deríteni: az, hogy az Isten jó! Mert előfordul, hogy őt sem kerüli el a betegség, az anyagi gondok, a családi zűrzavar. Megtörténik, hogy Dávidhoz hasonlóan „féregnek” érzi magát, belezuhanva bűnbe, mulasztásba, kétségbeesésbe. Ilyenkor másként örül: annak leginkább, hogy egy következetesen konzisztens, önellentmondásoktól mentes istenben hisz. Hogy az ő Istene nem attól jó, mert ő „jóistennek” nevezi, hanem mert a lényét megismerve is ezt látja benne: „Aki irgalmas marad ezeríziglen; megbocsát hamisságot, vétket és bűnt: de nem hagyja a bűnöst büntetlenül…” vagyis Krisztusban büntette meg, „aki bűneinket maga vitte fel testében a fára, hogy miután meghaltunk a bűnöknek, az igazságnak éljünk!”

A lelkileg egészséges keresztyén győzelmesen halad előre

Ha már gyógyult a lelke, akkor sürgető és kényszerítő erőt érez arra nézve, hogy másoknak utat mutasson Jézus Krisztushoz! Nem dedikált alkalmakhoz, nagy nevekhez vagy szervezetekhez köti a küldetését, hanem a mindennapok szintjén, a világ legtermészetesebb dolgaként éli meg. Az „alkalmatlan idő”, mint olyan, feloldódik az ő alkalmasságában. Munkahelye, baráti társasága a misszió harcmezője. Nem térítget, hanem normálisan emberi életet él. De közben ügyel a háznépére: tudja, elsődleges missziói területe a család. Társa, gyermekei, szülei lelki egészsége nem másodlagos, hanem kiemelten fontos területe a missziónak. Tud pihenni is, időt ad magának, nem szipolyozza ki testét-lelkét. Értelmezi és ha kell elfogadja a kritikát, a figyelmeztetést komolyan veszi, mert tudja: aki áll, annak kell igazán vigyáznia!

A lelkileg egészséges keresztyén hitvalló ember

Amit egészen biztosan tud, az, hogy hite nem a magánügye! Nem „titkos kamrájának” rejtekében őrizgeti, hanem kiviszi és szétosztja. Életének eseményei előre elkészített alkalmak arra, hogy keresetlen módon vallja meg Krisztust a környezete előtt. Nem kétlábon járó traktátus, inkább nyitott könyv mások előtt: mint Luther, aki ott állt, mert másként nem tehetett! A sztorija igaz mese: arról szól, ahol és ahogy nyakon csípte a Krisztus! Nem retten meg, ha szerepet kell vállalnia a települése, vagy az országa bármely szintű vezetésében. Mindenkor kész arra, hogy a benne élő reménység okáról, bárki is kérdi, számot adjon. Éppen ezért transzparens, nyílt, elszámoltatható személy. Szereti nemzetét, hazáját, egyházát és gyülekezetét, de bálvánnyá egyiket sem formázza. Kiegyensúlyozottságának egyik pillére, hogy ismeri határait és korlátait is, és nem is lépi át azokat!

Összefoglalva

Ha össze kellene foglalni, és egy tömör igazságba gyúrva megfogalmazni a lelkileg egészséges keresztyén ember ismérvét, akkor én ezt a Filippi levél 4,12-13 versei alapján értettem meg leginkább: „Tudok szűkölködni és tudok bővelkedni is, egészen be vagyok avatva mindenbe, jóllakásba és éhezésbe, a bővelkedésbe és a nélkülözésbe egyaránt. Mindenre van erőm a Krisztusban, aki megerősít engem.”

Pálhegyi Feri bácsi szavaival megerősítve:

„…azt jelenti, hogy működik a lelki immunrendszerünk: és fel tudjuk dolgozni a csalódásokat, a traumákat, a veszteségeket, mindezek nem borítják fel lelki egyensúlyunkat. Más szóval: békességünk van akkor is, amikor nincs nyugalmunk.”

1. 1. Főként azért, mert ha a „lélek” és a „lelki” megközelítést egybe ágyazva gondolkodunk a kérdésről, akkor a lélekkel kapcsolatban fel kell tenni a kérdést: mi is az akkor valójában? Élőlény voltunknak testetlen és halhatatlan lényege, központi idegrendszerünk bonyolult folyamatainak produktuma, mely összehangolja az érzékelés, emlékezés, képzelet, gondolkodás, értelem, akarat stb. jelenségeit, vagy „még mindig” egyszerűen csak az az Úristentől származó lehelet, mely a föld porából alkotott teremtményt élőlénnyé formálta, és amely a test és a szellem közötti kapcsolatot biztosítja, esetleg az öntudat állapotából táplálkozó pszichológiai folyamat? Másrészről pedig a „lelki” kifejezés meghatározása jóval inkább egy spirituális állapotot feltételez, ennél fogva kevésbé igényli a tudományos megközelítést.

„Amikor a lélek is meztelen, akkor válik igazán pőrévé és kiszolgáltatottá, végtelenül emberivé, de egyúttal a leginkább gyógyíthatóvá is valaki!”

„Nem a már kész közösséget keresi feltétlenül, ahol neki lesz jó, és őt szolgálják ki, hanem bátran közeledik azok felé, akiknek »emberévé« válhat, ahol ő lehet a szolga!”

„Ha már gyógyult a lelke, akkor sürgető és kényszerítő erőt érez arra nézve, hogy másoknak utat mutasson Jézus Krisztushoz!”

Reimer Márta

A MEGFOGHATATLAN EMBERI LÉLEK

A lelkigondozói képzés és oktatás első óráiban egyik tanárunk megkérdezte tőlünk: „Ti lelkigondozóknak és pszichológusoknak készültök, vajon tudjátok-e, hogy hol helyezkedik el az ember lelke?” Mindannyian értetlenül álltunk és találgattunk: A hús-vér szívben? Az egész lényünkben sugallatként, amely néha előtör a mélyből? Az agyban…? Aztán viccesen hozzátette: „Jó, ha tudjátok, hogy mi a foglalkozásotok alanya”. Wolf Singert agykutatót egy interjúban arról faggatták, megtalálta-e kutatásai során „a lélek helyét”. „Senki nem kérte ezt tőlem, ezenkívül ez a metafizika hatáskörébe tartozik” – válaszolta. Beszélgetőpartnerei ezzel nem elégedtek meg és a szájába adták a lélek egyik definícióját: „valami, ami túlél minket, ha meghalunk”. Ez természetesen egy lerövidített megfogalmazás és a görög filozófia gondolkodásmódját tükrözi. De miért is érdekel bennünket ennyire ez a fogalom, ez a létezési forma? Leginkább azért, mert érezzük, hogy „a lélek lényege kívül esik az empirikus módszereken; és a filozófia és teológia hatáskörébe tartozik”, mondja Hofstätter. A lélek lényegének megfogalmazásában a teológia, filozófia és a pszichológia határterületeit érintjük.

Ószövetségi megközelítés

Az ószövetségi kutató Kaiser elemzi az eredeti héber szavakat és jelentésüket az egész emberre vonatkoztatja. Semmiképpen nem a teljesség igényével, de az érthetőség kedvéért néhány héber fogalmat tekintünk át. Bazár (test) értelmezése: hús, test, törékeny, gyenge emberi lény, rokonság. Ruah (szellem) jelentése: szél, lehelet, szellem, erőteljes, újjáélesztő, erőt adó Isteni Lélek, mint ahogy Ezékiel 37:5 ben olvassuk:

„Íme, én leheletet hozok belétek, hogy újra éljetek.”

A nefes (נֶפֶשׁ) lélek értelmezése: levegő, torok, nyelőcső, mohóság, vágy, lélek, élet, életerő, személy. „Az Ószövetségben a nefes az a lény, amely szükséget szenved.” Bibliai antropológiai szempontból az ember szomjazó lény. Mi enyhíthetné a szomjúságát? „Isten után szomjazik lelkem (nephes), az élő Isten után …” (Zsolt 42,3) Minden ember anélkül, hogy tudna róla, Istenre, alkotójára van utalva és az Ő jelenlétét szomjúhozza. Ha egy héber ember a „lélek” szót hallja, rögtön az egész emberre gondol. Mert számára a „lélek” az egész embert jelenti szomjazó testével együtt. A Bibliában három héber (és két különböző görög) szóval fejezték ki azt, amit a Biblia magyar fordítói a „lélek” szóval tudtak kifejezni. Bibliafordítók szerint csak nagyon kevés szövegben teljesíti a lélek fordítás a nefes jelentését. Leb jelentése: elme, értelmi, racionális és mentális képességek, érzés, vágy, szív, akarat, tervezés stb. Kaiser a szívet az élet középpontjának, „az élet székhelyének” tekintette. Wolff1 azt a héber megértést (sztereometrikus-szintetikus gondolkodást) képviseli, amelyben egy lélektani rezdüléshez szervi, biológiai funkciót és képességeket társítanak. Szerinte a „nefes” veszélyeztetett, segítségre szorul, és felelős a lelki érzelmekért. Amikor Isten lelket lehel az emberbe, akkor az életfunkciók összefogottak és irányítottak lesznek addig, ameddig a földi élet tart. Az ember lélek is részt kapott az Isten szelleméből. Wolff felfogása gyökeresen eltér a görög műveltséget magába olvasztó keresztény filozófia elgondolásáétól. Beszélhetünk: testről, lélekről és szellemről, de nem választhatjuk el őket, szikével.

Összefoglalva: „Az ember nem a „nefes”-el rendelkezik, hanem ő maga „nefes” (élet, személy, lélek, légzés)" (Wolff). A „nefes” így helyettesíthető az élet, személy, lélek, légzés, levegő fogalmakkal is, melyet a biblia sokszor meg is tesz. Ez a holisztikus látásmód (az emberről alkotott teljes kép) segít majd bennünket, hogy test, lélek, szellem (vagy lelkiség) összefüggését megértsük.

A „nefes” (lélek) funkciói

Hamar lényegtelenné válik a lélek helyének boncolgatása az ember lényén belül, ha a héber „nefes” kifejezés sokrétű funkcióját és feladatát figyeljük. A „nefes” észlel, érez és szenved, ahogy Jób fogalmaz: Akkor megszólalt Jób, (Jób 19,1-2) és ezt mondta: Meddig kínozzátok még lelkemet, meddig akartok még szavaitokkal összetörni? A „nefes” együttérzési képességére, szomorúságára való érzékenységéről tanúskodnak a következő igék:

Nem sírtam-e, ha valakinek nehéz napja volt? Nem volt-e lelkem szomorú a szegény miatt? (Jób 30,25) és (Jer 13,17)

Ha nem hallgattok rám, titkon sírni fogok kevélységetek miatt. Áradnak könnyeim, hull szememből a könny, mert fogságba kerül az ÚR nyája. A biblia beszél az egész emberre kiterjedő ijedtségről, döbbenetről, rémültségről: Lelkem is csupa reszketés, és te, Uram, meddig késel? (Zsolt 6,4). A

zsoltáros az Istenhez való kapcsolódás szorító szükségességéről ír a Zsolt 42,6-ban. A kételkedés, nyugtalanság, gyengeség, csüggedés lelkiállapota is az egész embert érinti, mint Jónás 2,8 ban olvassuk: Amikor elcsüggedt a lelkem, az Úrra gondoltam, és imádságom eljutott hozzád, szent templomodba. A „nefes” szorongást, félelmet él át, de ez mellett biztos az Úr hűségében: Ujjongva örülök hűségednek, mert látod nyomorúságomat, ismered lelkem szorongásait (Zsolt 31,8) és Kezedre bízom lelkemet, te váltasz meg engem, Uram, igaz Isten (Zsolt 31,6). A megváltott ember természetes örömre és ujjongásra képes:

Áldjad lelkem az Urat és egész bensőm…. Én pedig ujjongok az Úrnak, és örvendezek szabadításának. Minden porcikám ezt mondja: Ki volna hozzád fogható, Uram? (Zsolt 35,9-10).

A Zsolt 150,6 (Minden lélek dicsérje az Urat!) pedig a lélek szóval minden embert szólít meg. Ismerjük azt a mondást: Hány lélek el a faluban? Ezek az igék a „nefes” szó alkalmazással az egész emberre kiható érzelmi állapotokat fogalmaztak meg és mutatják, hogy az ember teljes lényével és nem a részletekkel él. Ez a rátekintés segít majd bennünket, hogy az újszövetségi görög psziché szót is tágabb értelemben értsük a lélekre.

A pszichológia (mint a lélek modern tudománya, amely a pszichéről kapta elnevezését), egy sokértelmű kifejezés, eltérő jelentésekkel.

„Számos vallási, filozófiai és mitológiai hagyományban a lélek az élőlény testetlen lényege. Filozófiai értelmezésben egy absztrakt létforma. A magyar nyelv szótára szerint a lélek szavunk a leh gyökből származván alél, lehel, lehelet szavakkal áll rokonságban. Szótár szerint a lélek „az érzékelés, emlékezés, képzelet, gondolkodás, értelem, akarat stb. jelenségeinek és folyamatainak összefüggő egésze, amely a központi idegrendszer bonyolult folyamatain alapul.”[2]

A pszichológia tehát foglalkozik, vizsgálja és értékeli az érzékelés, emlékezés, képzelet, gondolkodás, értelem, stb. jelenségeket, amelyek egyértelműen „nefes” funkciók. Így kapcsolható össze és így egészíthetik ki egymást: a) bibliai antropológia és b) pszichológia értelmező felderítése az ember megértése érdekében anélkül, hogy a pszichológiai megközelítést a teológiai fölé helyeznénk. Csia Lajos bibliafordító is megjegyzi, hogy

„a biblia írói másnak látták az embert és a lélek részeit, e részek viszonyát és felépítését, mint a ma divatos lélektanírók” (Csia 1994:9).

Egyetértek véleményével, amely azt szögezi le:

„Nem fogom követni korábbi bibliai lélektanírók mai szokását, hogy a Biblia lélektani állításait a modern lélektani kaptafára húzzuk rá” (3:9).

Tozer teológus (2001:25) a következőket írja:

„Az ember az ő tagjainak összessége és a karaktere az ő személyes adottságainak a teljessége. Ezek a karakteri tulajdonságok minden embernél különbözőek és egy emberen belül is időről időre változhatnak...Mi tudjuk, hogy minden embernek teste, lelke és szelleme van, hogy van emlékezete, érzelmei, értelme, szabad akarata, intelligenciája, megfigyelőképessége stb. Azért, hogy mindezeknek legyen értelme, rendelkezik a tudattal. Ezek összessége, a különböző vérmérséklettel együtt képezik az embert magát.”

Tozer leírja az emberi rezdüléseket, azok kapcsolódásait egymáshoz és ezzel pszichológiát fogalmaz meg. Itt látjuk, hogy hogyan kapcsolódik és egészítheti ki a bibliai meglátás és a pszichológiai meglátás egymást. Nem ellenkező létezési formáról írnak, hanem más oldalról közelítik meg.

A lélek és szellem kapcsolódása

A lélek fogalmát fontos külön választani a szellem fogalmától. A „nefes” jelenléte különbözteti meg az élőt a halottól. Feladata, hogy az ember magjaként említett szellemet (héberül rúah (רוּחַ) lehelet) összekösse testével és így kapcsolatot teremtsen az ember létformái között. A lélek és szellem közötti különbség megértése azért nehéz, mert az eredeti magyar biblia-fordítások sok esetben a görög szavakból származtatva „lélek” psziché (ψυχή) szót használnak ott, ahol az eredeti szöveg „szellemet” pneuma (πνεῦμα) említ és így a „lélek” fogalmat a szellem szinonimájaként használják. Viszont fontos a psziché és a pneuma megkülönböztetése, mert a Biblia is külön kifejezéseket használ. Az Újszövetségben a „psziché” ugyanúgy, mint a héber „nefes” az „egész embert" kell hogy érintse. Ezért mondhatja a Lk 12,19-ben magának az ember: „Én lelkem sok javad van sok évre eltéve, pihenj, egyél, igyál, vigadozzál!” Az eredeti szövegben Jézus a kereszten nem a „lelkét”, hanem a „szellemét” (pneuma) ajánlja Isten kezébe. István is megkövezésekor nem azt kérte Istentől, hogy „vedd magadhoz az én lelkemet”, hanem „az én szellememet”. A szellem, az ember örök és elpusztíthatatlan esszenciája, a halhatatlan létforma, amelyet Isten lehelt belé.

Most azt a következtetést vonhatjuk le, hogy bár nem értünk minden bibliai fogalmat 100%-ig, de kereshetjük az összefüggéseket és hasonlóságokat a lélek és a szellem funkcióival kapcsolatban. Jól tesszük, ha a mindennapi életben a test bajaival orvoshoz fordulunk, a lélek problémáival a pszichológust keressük fel és a szellemi, (lelkiségi, lelkiéleti) kérdéseinkre Istennél keressük a választ. A gyakorlatban ez úgy lehet egy kerek egész, ha egy orvos egy elhúzódó gyomorfájdalomnál pszichoszomatikus betegségekre is gondol, egy lelkigondozó (pszichológus) nem hagyja figyelmen kívül a huzamos ideig depresszióban szenvedő beteg orvosi átvizsgálását és ha egy lelkész a hitkrízisben levő ember testi, érzelmi és kapcsolati stb. életét is figyelembe veszi. Ha eltekintünk a lélek és szellem mai modern, hétköznapi pszichológia megfogalmazásaitól (New Age mozgalmak, parapszichológiai írások stb.), melyben összeolvadnak a fogalmak és félreérthető jelentések állnak elő (lélekjárás, szellemidézés), akkor is marad még elég tisztázni való a keresztény körökben is sokféleképpen használt „lélek és szellem” „lelki és szellemi” szavakon, melynek kibontása most nem kerül sorra.

A lélek, mint kapcsolódási pont

Ha a lélek és szellem funkciói közötti különbséget meg akarjuk érteni, akkor Kaiser és Wolff[3] ószövetségi, bibliai megközelítése és megállapításai mellett Csia Lajos bibliafordító véleményét is fontos kiegészítésként említem. A Bibliai lélektan című könyvében arról is ír, hogyan a lélek (psziché), hogyan valósítja meg a szellem és a test kapcsolódását. A lélek helyzetét az emberben és a teremtésben vizsgálja és az 1Móz 2,7 bibliaverset „És az ember élő lélekké lett”…a következőképpen értelmezi.

„Előzetesen létező kettő van: por (anyag) és a szellem. Eszerint tehát az isteni lehelet nem a lelket adta hozzá a testhez, hanem a leheletet, vagy szellemet és e hozzáadással egy harmadik, új létezőt „teremtett” a lelket. Az ember nem kettős, vagy hármas lénnyé lett: testté és szellemmé, vagy testté, lélekké és szellemmé, hanem egységes lénnyé: lélekké” (:20).

„Lelki az, amit az ember magából hoz elő és szellemi az, amit a lélek felülről kap” - mondja Csia (:32).

E kapocs a halállal feloldódik, a test elmúlásával a psziché is elmúlik, a szellem megmarad. További fontos megállapítása:

„Test, szellem és lélek nem három szubsztancia, melyekből testek, szellemek és lelkek készülnek, hanem természetükben, előállásukban különböző három olyan tényező, melyek ugyan egymásból állottak elő, de háromféle tényezővé lettek, háromféle munkát végeznek, helyesebben ugyanazt a munkát háromféleképpen végzik” (:21).

Mindegyik emberi létformának megvan a maga szerepe és feladata, anélkül, hogy akár konkurenciát vagy versengést éreznének egymás ellen. A gyakorlati lelkigondozói és keresztény tanácsadói gyakorlatra nézve igen fontos, hogy ugyanúgy, mint ahogy Csia megfogalmazásában „nefes”, „psziché”, lélek összekapcsoló jelentőségéről olvastunk, ugyanúgy fogadjuk el a mai gyakorlatban a psziché különleges funkcióját, tudva, hogy:

„A három rész közül egyedül a lélek tudatos, sem a testnek, sem az emberi szellemnek tudata nincs.” (:24).

Ebből az elfogadásból adódik az a következtetésem és állításom, hogy a lélek is megbetegedhet ugyanúgy, mint a test. Viszont a szellem (Istenkapcsolat, Hit kérdések) is sérülhetnek, ha a lélek funkciói elégtelenül működnek és „állapota” a gyengélkedő stádiumba kerül. Felértékelődik a lélekkel való foglalkozás, a lelkigondozás professzionálisabb művelésére való törekvés és lélektani megalapozottságunk szükségessége, ha a következő egységes emberképet elfogadjuk:

„Az ember legfelső része ugyan szelleme, de legfontosabb része a központban álló lélek, mely egyszerre két világ, a szellemi és anyagi világ felé fordul s a két világot személyében összeköti” (:25).

Nem ellentmondás az sem, amit itt olvasunk:

„A lélek az embernek nem harmadik alapvalósága (szubsztancia), hanem csak harmadik tagja. A lélek tulajdonképpen maga az ember, ki kétfelé tekint, kétfelé hallgat és kétfelé cselekszik. Az ember szelleme a lelket élteti és az ember lelke a testen keresztül él. Mégis fontos a háromféle oszlást is fenntartani, mert a lélek mind a testtől, mind a szellemtől élesen különválik” (:25).

Ez a megállapítás is megerősít bennünket abban, hogy a háromféle osztás az emberekkel való bármilyen törődés és felkarolás esetén is nagyon fontos. Ilyen módon lehet a HIT- gondozás kiegészítve ÉLET - gondozással, melyre minden (keresztény, Istenfélő) embernek is szüksége van. Hús-vér emberek vagyunk, akiknek szükségünk van az Istenhez való kapcsolódás mellett, az élet dolgaihoz való kapcsolódásra. Ebben segít nekünk a „nefes” (psziché, lélek). Ez a látásmód adhat bátorságot a lélektani, pszichológiai, pasztorál pszichológiai és pszichoterápiás elméletek és módszerek felülvizsgálására és adekvát beépítésére a mai ember megértéséhez. A lélek nem a legfelsőbb, de a legfontosabb, mert érzékelésével összeköti az embert a szellemi és a környezeti világgal. Egyetérthetünk Csia Lajossal, aki azt mondja:

„Az emberi lélek a teremtés legcsodálatosabb műve, melyet ismerünk” (:12).

Az ember Isten bölcs terveként alkotott, Isteni gondoskodást élvező és felemelt lény, melyet a Zsoltáros szavai is tükröznek:

„Ha látom az eget, kezed alkotását, a holdat és a csillagokat, amelyeket ráhelyeztél, micsoda a halandó – mondom –, hogy törődsz vele, és az emberfia, hogy gondod van rá? Kevéssel tetted őt kisebbé Istennél, dicsőséggel és méltósággal koronáztad meg” (Zsolt 8,4-6).

Pasztorálpszichológusként, párterapeutaként, az Eleos lelkigondozói iskola megalapítójaként és keresztény emberként azt vallom, hogy az emberi lélek és lélektani működések megértéséhez szükség van a pszichológiai, pasztorálpszichológiai megközelítések áttekintésére. Az emberek kérdéseivel és problémáival való foglalkozás közepette nem tekinthetünk el a személyiségformálódás, lelkigondozás, coaching, mentorálás, tanítványozási stb. lehetőségek felderítése, megértése és gyakorlata mellett.

Zárszó

„A léleknek ez a saját maga képére formáló képessége nagy isteni ajándék, mely páratlan áldásává, vagy megsemmisítő átkává lehet az embernek; ámde éppen ez az ajándék teszi az embert Istenhez hasonlóvá, Isten képévé. Ez az önállóság nem a test, nem a szellem, hanem csak a lélek tulajdona; a léleké, amelyben a,z ember öntudata lakik, mellyel magát minden más öntudattól meg tudja különböztetni és el tudja határolni.” (Csia 1994:32)

Irodalom

- Hofstätter, Peter (szerk.) Pszichológia, Frankfurt/M, 1974.

- JOEST, Wilfried. 1996. Dogmatik Bd. 2. Der Weg Gottes mit dem Menschen. Vanderhoeck & Ruprecht. Göttingen.

- KAISER, Otto. 1998. Der Gott des Alten Testaments. Wesen und Wirken. Theologiedes AT 2. Vanderhoeck & Ruprecht. Göttingen.

- SCHLATTER, Adolf. 1984. Das christliche Dogma. 4. Auflage. Stuttgart: Calwer Verlag.

- Tozer, A.W.: Das Wesen Gottes 2001.

- Biblia. Bibliatársulat. Magyar Református egyház. Kálvin János Kiadó. 2014.

- Revidiált új fordítású Biblia online. https://abibliamindenkie.hu

- WOLFF, Hans Walter. 1994. Anthropologie des Alten Testaments. 6. Aufl. Gütersloh Chr Kaiser.

1. 1. Wolff, Hans Walter - Az Ószövetség antropológiája. Harmat: Budapest. Az egyetemi előadásokból összeállított könyv 1973-as megjelenése óta alapművé vált a nemzetközi teológiai szakirodalomban. A szerző részletesen foglalkozik a bibliai emberképpel, az első részben az Ószövetség antropológiai alapfogalmait tárgyalja, a 2. és a 3. rész fejezetei tematikusan dolgozzák fel az antropológia egy-egy kérdéskörét, mintegy hosszmetszetet adva a téma megjelenéséről és változásáról a különböző bibliai szerzőknél.

2. 2. https://hu.wikipedia.org/wiki/Lélek

3. 3. Wolff, Hans Walter - Az Ószövetség antropológiája. Harmat: Budapest. Az egyetemi előadásokból összeállított könyv 1973-as megjelenése óta alapművé vált a nemzetközi teológiai szakirodalomban. A szerző részletesen foglalkozik a bibliai emberképpel, az első részben az Ószövetség antropológiai alapfogalmait tárgyalja, a 2. és a 3. rész fejezetei tematikusan dolgozzák fel az antropológia egy-egy kérdéskörét, mintegy hosszmetszetet adva a téma megjelenéséről és változásáról a különböző bibliai szerzőknél.

„Hamar lényegtelenné válik a lélek helyének boncolgatása az ember lényén belül, ha a héber „nefes” kifejezés sokrétű funkcióját és feladatát figyeljük.”

„Fontos a psziché és a pneuma megkülönböztetése, mert a Biblia is külön kifejezéseket használ.”

„Mindegyik emberi létformának megvan a maga szerepe és feladata, anélkül, hogy akár konkurenciát vagy versengést éreznének egymás ellen.”

„Hús-vér emberek vagyunk, akiknek szükségünk van az Istenhez való kapcsolódás mellett, az élet dolgaihoz való kapcsolódásra.”

BIBLIATANULMÁNY

Dr. Mészáros Kálmán

AMERIKAI MAGYAR BAPTISTÁK KÖZÖTT

Emlékezz vissza az útra!

Ebben a 2024-es esztendőben Isten kegyelmének köszönhetően két alkalommal járhattam hivatalos úton Amerikában. Először február 16-25 között a Billy Graham Evangelizációs Társaság (BGET) kötelékébe tartozó Nemzetközi Evangelizációs Szövetség (IEA) tanítványképző központ vendégei voltunk, ahová a Baptista Teológiai Akadémia 8 tanárával utaztunk az Egyesült Államokba egy emlékezetes tanulmányútra.

Másodízben szeptember 12-25 között járhattam Clevelandban, Calgaryban és Torontó városában, ahol magyar hittestvéreink között szolgálhattam igehirdetéssel, történelmi előadásokkal, egyúttal a „magyarságkutatás” területén ismerhettem meg közelebbről az Amerikában és Kanadában élő magyar baptisták mindennapi életét. Ez utóbbi útnak emlékezetesebb eseményeiről kaphatunk rövid beszámolót az alábbi híradásban.

Clevelandi magyar baptisták 125. jubileumi ünnepe

A Clevelandi Bethánia Magyar Baptista Gyülekezet ebben az esztendőben emlékezett meg az észak-amerikai magyar baptista misszió első gyülekezetének Cleveland városában 125 évvel ezelőtti történt megalakulására.

A jubileumi ünnepi hálaadónapokra 2024. szeptember 14-15-én került sor Clevelandban. A gyülekezet lelkipásztora Deák Zsolt és elöljárósága kezdeményezésére a kétnapos ünnepi istentisztelet igehirdetője és történelmi megemlékezések előadója Dr. Mészáros Kálmán a gyülekezet korábbi lelkipásztora, a budapesti baptista teológia rektora, egyháztörténész volt.

Az ünnepségre sokan eljöttek a városból és a szomszédos településekről is. A köszöntésekbe bekapcsolódtak a gyülekezet korábbi lelkipásztorai közül Dr. Fazekas László, Dr. László Imre, Kulcsár Sándor, Zeffer Béla testvérek.

A város protestáns lelkipásztorai közül többek között Dr. Krasznai Csaba református püspök, Botánszki Igor adventista, valamint Huli Sándor a detroiti magyar baptista gyülekezetlelkipásztora, az Észak-Amerikai Magyar Baptista Szövetség főtitkára.

A buzdító igehirdetések, történelmi megemlékezések között sok szép ének és tanúságtétel hangzott el a kétnapos ünnep során. Köszönet a detroitiakkal kiegészült összevont énekkar és a helyi dicsőitő énekegyüttes felemelő szolgálatáért.

A clevelandi magyar baptista misszió története dióhéjban

Az 1899-ben létrejött magyar baptista közösség megalakulása óta aktív missziót folytatott a Kárpát-medence különböző régióiból egyre nagyobb számban kivándorló és Clevelandban letelepedő magyar anyanyelvű honfitársaink között.

Kezdetben a már korábban érkezett német baptisták templomaiban jöttek össze, később azonban önálló gyülekezetekként saját templomokat is béreltek, illetve vásároltak úgy a város keleti, mint nyugati kerületeiben.

Cleveland a huszadik században jelentős ipari, kereskedelmi és kulturális központtá vált, eközben Észak-Amerika legvonzóbb városává lett különösen az egyre nagyobb létszámban érkező magyar bevándorlók számára.

Egy időben Clevelandot a második legnagyobb magyar városnak nevezték, hisz az egymás után tömeges méretekben érkező honfitársaink nyolcvan-százezres magyar származású lakosával időnként Debrecent is megelőzte.

Az is különös jellemzője volt a városnak, hogy a katolikus hívek számát megelőzve a protestáns magyarok igen nagy létszámban telepedtek le a városban. Ezért illették gyakran Clevelandot "Amerika Debrecene" jelzővel.

Clevelandot 1852-ben Kossuth Lajos, a „magyarok Mózese" is meglátogatta a magyar szabadságharc leverése után, ahol több ezer ember fogadta. Feltételezhetően magyarok is lehettek az őt éljenző tömegben.

Bár az igazi tömeges kivándorlási hullám a huszadik század elején következett be, amikor mintegy másfél millió hazánkfia "tántorgott ki" Amerikába az otthoni szegénység, világháborúk nyomorúsága, politikai üldözés, vagy éppen kalandvágy miatt.

Így már jobban értjük, hogy miért volt jelentős a magyar baptisták jelenléte és 125 éven át virágzó missziómunkája. A clevelandi magyar nyelvű baptista misszió a különböző időszakban felerősödő kivándorlási hullámokkal arányosan hol növekedett, hol fogyatkozó volt.

Az elmúlt évtizedekben az '50-es, '60-as években érte el eddigi legmagasabb taglétszámát, amikor a 300 fő fölé kúszott a bemerítkezett magyar baptisták létszáma a Shaker Square téren álló ma is lenyűgöző szépségű templomban.

Később Cleveland keleti városrészében a Buckay Road mentén kialakult, többségében magyarok lakta kolóniában találtak megfelelő templomot maguknak. Végül a színes afroamerikai lakosság túlnépesedése miatt a magyar lakosság szétszóródott, illetve beépült az angol nyelvű gyülekezetek közösségébe.

A '70-es, '80-as években a megmaradt magyar anyanyelvű közösség válságos időszakát a Magyarországról, később Erdélyből érkező lelkipásztorok szolgálata, illetve a velük nagyobb létszámban érkezett fiatalabb bevándorlók érkezése lendítette fel.

A néhány esztendeig alkalmas templomépület nélkül maradt gyülekezet a '80-as évek második felében ismét növekedni kezdett, egyrészt a romániai kommunista diktatúra elől menekülő erdélyi hittestvéreink növekvő számának köszönhetően, másrészt a városban korábban szétszóródott magyar baptista testvérek visszatérése miatt.

Ebben az időben jutott a jelenlegi, minden igényt kielégítő Párma városrészben található 150 ülőhelyes imaházhoz a clevelandi testvérek Mészáros testér pásztorsága alatt. Jelenleg ismét felfelé ívelő szakaszát éli a clevelandi gyülekezet, amióta Deák Zsolt lelkipásztor vette át a gyülekezet lelki irányítást a közösség élén.

Jó volt ebben a néhány napos látogatási időben betekinteni a közösség mozgalmas életébe. Hálás szívvel tekintettünk vissza a gyülekezet küzdelmes, de áldásokban is gazdag múltjába és kértük Isten további vezetését a Szentlélek által ezen a jubileumi ünnepen.

Magyar hittestvérek között a Sziklás-hegység lábánál

A Sziklás-hegység közelében fekvő Calgary, Kanada harmadik [Toronto, Vancouver után] legnépesebb városa, amely a télisportok és az ökoturizmus ismert központja. Gazdasága főként az olajipar köré koncentrálódik, de jelentős ágazatnak számít a mezőgazdaság, az idegenforgalom és a csúcstechnológiai iparágak is. 1988-ban Calgary lett az első kanadai város, amely otthont adhatott a téli olimpiai játékoknak.

Kanada közép-nyugati Alberta tartományába 1866-ba érkeztek az első magyarok, napjainkra viszont már több mint ötvenezerre szaporodott a létszámuk. A ma már másfélmillió lakost számláló Calgaryban jelenleg mintegy 3000 magyar – vagy magyar származású honfitársunk él, melynek nagyobb része a más protestáns hívőknek is otthont adó magyar nyelvű református gyülekezetnek, illetve ugyancsak a városban működő Magyar Kultúrközpontnak a vonzáskörzetébe tartozik.

Az elmúlt évtizedek során – a hullámzó történelmi eseményekkel összhangban – a magyar közösségek élete is időnként fellendült, máskor viszont visszafogottabbá vált. A hitélet ébrentartása mellett minden igyekezetükkel arra törekedtek, hogy az újabban érkező menedéket keresők lelki otthonra találjanak és keresztény meggyőződésüket, valamint magyar kultúrájukat megőrizve azt utódaiknak is tovább tudják adni.

Calgaryban magyar baptisták is élnek, bár ők külön gyülekezetet nem alkotnak. Többségük inkább egy nagyobb létszámú angol gyülekezetben talált lelki otthonra és szolgálati lehetőségre. Ezek között található a bibliaközpontú Foothills Alliance Church is. (Ahová Renáta lányom családja is tartozik.) Utunk során ezt a gyülekezetet is sikerült felkeresnünk, ahol igen élénk gyermek, ifjúsági és felnőtt hitéleti képzés és eleven lelkiélet tapasztalható. A gyülekezet missziós stratégiájának fókuszában a lélekmentés és az Isten népével való szoros közösség építése áll.

Calgary városának sziluettjét a Sziklás-hegység égbetörő csúcsai szegélyezik. Lehetőségünk adódott arra is, hogy az egész amerikai kontinens nyugati szegélyét átszelő hegygerinc északi pontján, az egyik 2500 méter magas hegycsúcsára feljussunk. A látvány lenyűgöző volt, ahol méltán hangzott fel szívünkből a hálaadó zsoltár ideillő hódolata: „Tekintetem a hegyekre emelem: Honnan jön segítségem? Segítségem az ÚRtól jön, aki az eget és a földet alkotta… Megőriz az ÚR jártodban-keltedben, most és mindenkor.” 121. Zsoltár 1-7

Magyar baptisták Torontó felhőkarcolóinak árnyékában

Észak-amerikai meghívásom és gyülekezeti szolgálatom 2024. szeptember 21-25 között Torontóban folytatódott. A gyülekezet lelkipásztora Püsök Dániel, - aki egyúttal az Észak-Amerikai Magyar Baptista Szövetségnek, illetve a Magyar Baptisták Világszövetségének is az elnöke a következő két esztendőben – nagy szeretettel fogadott és vont bele a város és a benne folyó missziómunka ismertetésébe és a mindennapi kihívásaiba.

Jelenleg 7 magyar keresztény felekezet működik a városban: 1 katolikus, 3 református, 1 baptista, 1 pünkösdi és 1 adventista. Két gyülekezetben is szolgálhattam ez idő alatt a városban. Először a Torontói Első Magyar Pünkösdi Gyülekezetbe hívtak igei szolgálatra a testvérek, majd a Torontói Első Magyar Baptista Gyülekezet vasárnapi istentiszteletén hirdethettem Isten igéjét. Ezt követően a város történelmével, kiemelkedő építészeti értékeivel, valamint a környék nevezetességeivel, a Niagara lenyűgöző természeti csodájával ismerkedhettünk meg.

Kanada legnépesebb városa Torontó, egyúttal Ontario tartomány fővárosa. Lakóinak száma napjainkban eléri a hárommillió főt, az agglomerációban élő hatmilliós lakosságával viszont Észak-Amerika negyedik legnépesebb világvárosa.

Toronto az üzleti élet, a pénzügyek, a művészetek, a sport és a kultúra nemzetközi központja és a világ egyik legmultikulturálisabb és legkozmopolitább városa. Mai lakosainak mintegy fele Kanadán kívül született és több mint 200 etnikai származás képviselteti magát a lakosság körében. Turista látványosságai, évente több mint 43 millió turistát vonz a városba.

A korábbi – nagyobbrészt indián – őslakosságot fokozatosan az új bevándorlók foglalták el. A város lakóinak összetétele a 19. század végétől a 20. század elejéig az angolok mellett különösen németek, franciák, olaszokat és zsidók érkezésével teljesen megváltozott. Hamarosan követték őket az oroszok, lengyelek és más kelet európai nemzetek, a nyugatról belépő kínaiak mellett.

A kanadai magyarok teljes létszáma napjainkban meghaladja a 350 ezer főt. Ezzel a létszámmal a 24. legnagyobb etnikai csoport Kanadában és így a kanadai magyarság az egyik legnagyobb magyar kisebbség a diaszpórában. Kanadába a 19. században kezdtek letelepedni a magyarok.

Az első betelepülők az ország nyugati részeire mentek. Albertába 1866-ban érkeztek az első magyarok. Saskatchewanban egy magyar települést is felépítettek 1885-ben. A világháborúk és 1956 után jelentősen megnövekedett a kanadai magyarok létszáma, de az újabb bevándorlók már inkább az ország keleti részein, így Torontó környékén telepedtek le.

Amerika földjére már a múlt században (19.) is érkeztek magyar kivándorlok, közöttük magyar baptisták is. Az első magyar nyelvű gyülekezetet 1899-ben Cleveland Ohioban alapították. Ezt követőleg egymás után alakultak a magyar baptista gyülekezetek az Újvilágban. A ’40-es években közel ötven magyar gyülekezet létezett Észak-Amerika területén. (Ma mindössze 8 baptista gyülekezet - Clevelad, Chicago, Detroit, Los Angeles, New York, Kelowna, Florida, Toronto - tartja szép magyar nyelvünkön az istentiszteleteiket.) Az első kanadai magyar baptista gyülekezet Yorktown-ban (Torontó korábbi neve) alakult, 1900-ban. A torontói baptista misszió aránylag későn indult Nagy Gyula testvérék házánál 1924-ben.

Egy évvel később 1925-ben már viszont bejegyzett közösségként szerepelt a nyilvántartásban. 1928 június 23-án nagyszabású nyilvános istentiszteletet rendeztek a testvérek a Baptista Világszövetség konferenciája alkalmából Torontóban, melyen egy 26 tagú magyar delegáció is részt vett Csopják Attila és Udvarnoki András vezetésével. 1928 augusztus 5-től folyamatosan vezetett pénztárkönyvük ma is megtalálható a gyülekezet irattárában.

Ettől kezdve minden hónapban felkereste őket Major Mihály buffalói lelkipásztor. Tőle 1929-ben Balla György lelkipásztor testvér vette át a gyülekezet vezetését, aki 14 évig végezte itt szolgálatát. A következő 10 év alatt (1944-1954) négy lelkipásztora volt a gyülekezetnek. Molnár Balázs, Balla Emil, Bogár József és Stinner Heinrich.

Kezdetben angol gyülekezetek imaházaiban tartották az istentiszteleteiket. Az első saját imaházukat 1942-ban vették meg a Robert utcában, amit 1978-ban adtak tovább a magyar reformátusoknak.

1956/57 lényeges változást hozott az emigrációs magyarság életében. A gyülekezetek taglétszáma a legtöbb helyen lényegesen megnőtt. Így volt ez Torontóban is. Az úrvacsorázó tagok száma elérte a hetvenet. Cserepka János testvér, korábban a szilágyballai, később a pesterzsébeti gyülekezet lelkipásztora 1957-től töltötte be a lelkipásztori tisztséget. Az ő pásztorsága alatt vetődött fel a magyarországi Tahi-táborhoz hasonló ifjúsági tábor építésének gondolata Torontótól északra található Rámában.

Nagy szorgalommal és odaadással dolgozott a testvériség, hiszen a vásárlást követő hónapban, 1960. július 24-én már az ünnepélyes megnyitó istentiszteletet is megtartották, mintegy száz személy részvételével. Cserepka testvér 1963-ig vezette a torontói gyülekezetet, miután Bolíviába kapott külmissziós szolgálatot feleségével együtt. Távozása után a gyülekezet vezetését Kun Gyula, majd Morgan Mihály vette át.

1972-ben Viczián János vette át a pásztori szolgálatot. Ezalatt épült fel a rámai ifjúsági táborban a kápolna is. 1977-ben Gerő Sándor folytatta a lelkipásztori szolgálatot. 1983-ban vásárolta meg a gyülekezet a Falkir utcai imaházat, amit 2012-ig használt a gyülekezet. Herjeczki Géza lelkipásztor 1981-ben vette át a stafétabotot és végezte a hűséggel a gyülekezet vezetését és a rámai bibliai tábor nyári programjainak szervezését 1988-ig.

A gyülekezet vezetését 1988-tól Oláh Lajos lelkipásztor vette át, aki nagy szorgalommal végezte a szolgálatát egy évtizeden át. Őt követte Dan László lelkipásztor 1995-2007 között. Erre az időszakra jutott a rámai tábor teljes rekonstrukciója, új ebédlő és szinte hotel színvonalú szálláshelyek kialakítása, templom korszerűsítése.

Püsök Dániel lelkipásztor 2009-ben érkezett Tordáról családjával együtt. Megítélésem szerint jelenleg ebben a magyar baptista gyülekezetben tapasztalható leginkább a lelki megújulás és növekedés az elmúlt évtizedek viszonylatában. Püsök testvér 15 éves lelkipásztorsága alatt egy gyönyörű új templom is épült Torontó külső zöldövezetében. A templom külső és belső rendezettsége mellett a gyülekezet lelki épülése, számban és lélekben való növekedése indított hálaadásra.

Legyen Isten gazdag áldása tengerentúli testvéreink életén és szolgálatán! Immánuel! Velünk az Isten!

„Cleveland a huszadik században jelentős ipari, kereskedelmi és kulturális központtá vált.”

„A clevelandi magyar nyelvű baptista misszió a különböző időszakban felerősödő kivándorlási hullámokkal arányosan hol növekedett, hol fogyatkozó volt.”

„Észak-amerikai meghívásom és gyülekezeti szolgálatom 2024. szeptember 21-25 között Torontóban folytatódott.”

„Cserepka János testvér, korábban a szilágyballai, később a pesterzsébeti gyülekezet lelkipásztora 1957-től töltötte be a lelkipásztori tisztséget.”

„A templom külső és belső rendezettsége mellett a gyülekezet lelki épülése, számban és lélekben való növekedése indított hálaadásra.”

ifj. Vas Ferenc

KÖLTŐTALÁLKOZÓ

2023 novemberének első hétvégéjén rendezték meg a debreceni Szappanos utcai gyülekezetben az első „Baptista írók és költők találkozóját". Az eseményt az Öt talentum alapítvány szervezte meg Dobos Péter vezetésével, amiért ezúton is szeretnénk köszönetet mondani a résztvevők nevében.

A program első részében a költők és az írók mutatkoztak be, néhány szóval önmagukról és a műveik felolvasásával. Elsőként a nemrégiben elhunyt költőkre emlékeztünk: Gerzsenyi Sándor, Bácsi Sándor, Megyesi József, Venyercsán László verseit hallgathattuk meg értő tolmácsolásban.

A program egyik erőssége az volt, hogy a szavalók részvétele miatt megismerhettük az ő nézőpontjukat is. Szavalók nélkül nincsenek versek. Ez a szakasz volt a leghosszabb a találkozón, egyben a legfontosabb is. Azért, mert a költőknek és íróknak is érezniük kell a saját bőrükön a közösségünkben, hogy nem felesleges, amit csinálnak. Egy kis figyelemre mindenkinek szüksége van. Még akkor is, ha a műfajuk érezhetően háttérbe szorult istentiszteleteinken.

Három előadást is meghallgattunk a hétvégén.

Schmölz Margit történelmi regényeket ír, amelyeknek idősíkjainak kialakulásának folyamatáról beszélt saját műveiben. Elmondta azt is, hogy szövegeiben igyekszik mindig megjeleníteni a hit fontosságát és az Úrról szóló gondolatokat belehelyezni. Ezzel is bizonyságot téve. Előadás informatív és inspiráló volt.

Két előadást Kiss Lehel értarcsai lelkipásztor tartott. S ő prédikált a pénteki bibliaórán a gyülekezetben. Ő elsősorban a történész szemszögéből beszélt. Ez azt jelenti, hogy átvizsgálta az 1920 után megjelent erdélyi magyar baptista verseket, s miután mindet elolvasta, azután összegezte tapasztalatait.

Első rövidített előadásának címe „A baptista költők önértelmezése" volt. Míg a második az „Erdélyi magyar baptista költészet 1920-tól napjainkig” témájú volt. Az első előadás legfőbb üzenete az volt, hogy alkotásink ne legyenek csupán művészetszerűek és moralizálók, hanem Istennek a lehető legjobbat adjuk, akkor is, ha verset írunk vagy regényt.

A második előadásban beszélt az erdélyi magyar baptista költészet múltjáról. A kisebbségi lét nehézségeiről, ami miatt egy magyar baptista nem tudott bejutni a bölcsészszakokra, ahol megismerkedhettek volna modern verseléssel és műformákkal. Ezért önhibájukon kívül is zárvánnyá merevedett az istentiszteleti költészet, ami évtizedeken keresztül semmilyen változáson nem tudott keresztülmenni. S ezzel elsősorban az a probléma, hogy már nem volt képes hordozni azt az üzenetet, ami a legfontosabb számunkra Jézus Krisztus örömhíréről. A gyülekezetben még valamennyire képes volt erre, de a külvilág számára nem tudta annak nyelvén megfogalmazni azt. Épp ezért a baptista írók és költők feladata kettős: a kortársak számára is érthető művészeti szinten megfogalmazni az üzenetet és ehhez megtalálni a megfelelő műformákat. (A haiku került szóba egy ilyen lehetőségként.) Roppant nehéz feladat ez.

A hétvége üzenete az volt számomra, hogy a résztvevők már jelenlétükkel biztatták egymást az alkotásra, amire szükségünk volt. Ezt jelzi az is, hogy erdélyi és kárpátaljai testvérek is köztünk voltak. Másrészt az a bibliai kép jelent meg előttem, amikor János hallja a hangot: Írd meg! Eközben olyan dolgokat látott, amik túlmutattak az emberi képzeleten és felfogóképességen. Amiről tudta, hogy emberi szavaival képtelen lesz visszaadni. Nem lehet elmondani az elmondhatatlant, sem leírni azt. János mégis leírta. mert az Úr kérte rá, s mekkora áldás ez a számunkra. Baptista írók és költők feladat kicsiben hasonlít ehhez. Megírni azt, amire az Úr kért bennünket. Erre kaptunk bátorítást a költőtalálkozón.

Bognár Barnabás

Mint a szél

Össze-vissza ver a szívem

Nyugalmat alig remél

Csak, ha itt vagy, s minden ízben

Átölelsz, mint fát a szél

Zúg a fejem, mint a tenger

Nem őrzi már lábnyomod

Résre nyitott két szememben

Tükörképed láthatod

Nincs különbség semmi köztünk

Egyszer élünk, s meghalunk

Azt esszük meg, amit főztünk

Attól lesz, ha lesz bajunk

Van menyország, meg van írva

És már itt miénk lehet

Míért vinnénk le a sírba

Ütemtelen szíveket

Tiszta fejjel lapot kezdünk

Ami nem kell, rá se fér

Csak az lesz rajt, miért küzdjünk

Ölelkezve, mint a szél

„Megírni azt, amire az Úr kért bennünket. Erre kaptunk bátorítást a költőtalálkozón.”

Dobos Péter

Őszi éjben

Őszülő igéket mormolnak a szelek,

röpködnek varázsló parázs-falevelek,

belesírnak az éjbe az őszülő csodák,

égre szegzett kezekkel vándorolnak a fák,

altatódalt susognak az őszülő szelek,

s megsimítják a tarlót, a szántóföldeket.

Rám szakad az idő, álomba hull az éj,

ködöl a zsenge eső, de te gyere, ne félj!

Ködöl a zsenge eső, de én eléd megyek,

hogy ne fújjanak keresztül a mormoló szelek.

Hűvös az őszi éj már, nem jár itt senki sem,

átkarollak, szeretlek, csókolj meg kedvesem!

Őszülő igéket mormolnak a szelek,

ránk hullanak, belepnek nyirkos falevelek.

Nagy-Kaszáné Somogyi Ilona

A KÁRPÁTALJAI BAPTISTA DOKUMENTUMOK FELTÁRÁSA A KÁRPÁTALJAI TERÜLETI ÁLLAMI LEVÉLTÁRBAN A CSEHSZLOVÁK ÉRA IDŐSZAKÁBAN (1920–1938)

A kárpátaljai magyar baptista misszió történetének 125 éve gazdag és termékeny időszaknak tekinthető. A terület ez alatt az időszak alatt négy különböző államhatalmi rendszert volt kénytelen kiszolgálni és elvárásaihoz igazodni. Ahhoz, hogy a baptista misszió kutatását és az eredményeket hitelesen bemutathassuk, mind a négy korszakban fellelhető levéltári anyagok mélyére kell ásni. A megtalált anyagokat szükséges összevetni és értelmezni, hogy egy koherens történelmi tanulmány álljon a kutatók és az olvasók rendelkezésére. Jelen tanulmány csak a cseh időszak Kárpátalján zajló eseményeire koncentrál kis kitekintéssel az előtte és az utána levő időszakokra. A Cseh Baptista Levéltár anyagai is adnak némi támpontot, de annak feldolgozása egy másik tanulmány alapját szolgálja. A mai modern technikai lehetőségek nagyban segítik a kutatást és az iratanyagok szisztematikus feltárását. A ma is fellelhető, erre az időszakra vonatkozó iratok különböző levéltárakban (a magyar Baptista Levéltár, Cseh Baptista Levéltár, Kárpátaljai Területi Állami Levéltár beregszászi részlege), illetve magánszemélyeknél található. Sajnos a 24. órában vagyunk, ami a visszaemlékezések rögzítését illeti, mivel már csak néhány idős testvérnő él, akik még el tudják mondani, hogy milyen is volt ez az időszak a kárpátaljai baptisták számára.

A kárpátaljai magyar baptista misszió több jelentősebb eseménye is a csehszlovák érára tehető, ezért fontos, hogy ezek az események megfelelően legyenek dokumentálva. Ezekben az években épül meg és adják át Nagydobronyban az első olyan imaházat (1923), amely bemerítőmedencével és vezetékes vízzel is rendelkezik. Megalakul a Munkácsi Baptista Hitközség (1923), id. Kántor Ferenc átveszi a nagydobronyi gyülekezet pásztorlását (1924), meghal Stumpf Jenő Menyhért (1929), a baptista egyház alapítója, Barkaszi Béla hitközségi elöljáró lesz (1929), szerveződik az önálló Nagydobronyi Hitközség (1932), felavatják ifj. Stumpf Jenőt a Vásártér utcai gyülekezet élére (Munkács, 1932), megépülnek a kígyósi (1936) és a guti (1934) imaházak.

A kárpátaljai baptista misszió helyi, történelmi kutatására már volt próbálkozás a szovjet rendszerváltás utáni években[1] egy-egy szakdolgozat, disszertációs értekezés mellékszálaként, viszont a rendszerszintű konzekvens kutatására eddig nem volt lehetőség. 2020-ban a Kárpátaljai Második Esély Jótékonysági Alapítvány létrehozott egy történelmi dokumentumtárat, archívumot, amely a Beregszászi Magyar Baptista Gyülekezet székhelyén, a Rozsoskert utca 51–53. szám alatt található. Több mint félezer dokumentum és hozzá tartozó fénykép áll a kutatásra vágyók rendelkezésére. A források és az anyagok folyamatosan bővülnek, mert még van olyan terület, mint például a szovjet rendszer, amit a homály sűrűje vesz körül. Ezekből az anyagokból egy kis ízelítő megtekinthető a kárpátaljai magyar baptista archívum honlapján.[2]

Időszakosan feltöltik az újabb rendelkezésre álló forrásokat, dokumentumokat a baptista múlttal kapcsolatban.[3]

A kutatás céljáról és megvalósulásáról

Amikor 2024 tavaszán találkoztam a Klebensberg Kuno-ösztöndíjjal, arra gondoltam, hogy egy olyan időszakot kellene kutatni, ami hungarikakutatás, így a kutatás témáját a következő címmel határoztam meg: „A kárpátaljai baptista dokumentumok feltárása a Kárpátaljai Területi Állami Levéltárban a csehszlovák éra időszakában (1920–1938)”.

Legfőképpen tehát a csehszlovák időszakra, az 1920–1938 közötti időintervallumra koncentráltam. Ebből az időszakból eddig nem voltak fellelhető baptista vonatkozású iratanyagaink, ezért nagyon hiányosak voltak az ismereteink. Csupán néhány megmaradt kép és még ma is élő idős emberek visszaemlékezéseiből sejthettük, hogy mit is jelenthetett a cseh időszak az itt élők számára. A kutatás lehetőséget adott arra, hogy ezeknek a visszaemlékezéseknek méltó alapot biztosítsunk, hogy a következő generáció számára is megismerhetők legyenek a miértekre és hogyanokra adott válaszok. Ez az időszak eddig „fehér folt” volt a kárpátaljai baptisták történelmében. Nem sikerült minden adatot és információt megtalálni az ezekben az években zajló összes eseményről, de reményeim szerint a kutatást a közeljövőben is folytathatom.

Ennek az időszaknak a speciális volta miatt a kutatása csakis helyi szinten, azaz Beregszász, Ungvár városaiban lehetséges, illetve a Cseh Baptista Levéltárban. Mivel az utóbbi levéltár erre vonatkozó iratanyaga már a birtokunkban volt, így helyi szintű kutatást végeztem. Nagyon lelkes és elkötelezett voltam, ami a témát illeti. Nem tudtam, mire számíthatok, de reménykedtem, hogy előkerülnek olyan iratanyagok, amelyek segítenek abban, hogy pontosabban meghatározhassuk ezt a felettébb nehéz és terhektől, problémáktól nem mentes időszakot.

A kutatást a Kárpátaljai Területi Állami Levéltár (továbbiakban: KTÁL) beregszászi részlegén folytattam. Tudtam, hogy melyik periódust szeretném kutatni, de a téma ritkasága miatt számítottam arra, hogy nehéz kutatás elé nézek. Nehezen indult be a keresés, mivel a KTÁL dolgozói sem igazán tudtak abban segíteni, hogy melyik irányba induljak el. Először magát a baptista egyház fogalmát is tisztáznunk kellett, hogy a továbbiakban célratörő és sikeres munkát tudjak végezni. Nemegyszer vissza kellett adnom iratanyagot, mert az nem a baptisták múltjával volt kapcsolatos, hanem valamelyik másik kisegyház dokumentumai voltak. Érdekes tapasztalat volt, hogy a kutatórészlegen a baptista egyház még ma is mint szekta van elkönyvelve. Bizonyos őrzési egységek megnevezése is a szekták közé sorolja a baptista egyházat. A kutatást az is nehezítette, hogy a több ezer kötetbe tömörített fondjegyzék csak ukrán vagy orosz nyelven érhető el. A KTÁL beregszászi részlegén összesen 1.383.401 dokumentum található, ami összesen 2186 fondban[4] van összegyűjtve. A baptistákat megtalálni egy ekkora információhalmazban olyan, mint egy tűt a szénakazalban.

A KTÁL beregszászi részlege őrzi az összes olyan iratot, amelyet a leváltárak rendelkezésére bocsátottak egészen 1944-ig. A szovjet időszakkal kapcsolatos iratokat, jelentéseket az ungvári levéltárban őrizik.

A kutatott iratanyagok fordításaiból kiderült számomra, hogy csak nagyon kevés esetben volt ismert egy-egy területi hivatal vezetője előtt, hogy kik is azok a baptisták, vagy hogy a baptista felekezet nem szekta, hanem államilag elismert egyház.[5]

A felkutatott iratanyag többnyelvű. A legtöbb fellelhető irat ebben az időszakban cseh vagy szlovák, illetve minden fontosabb dokumentumról, ami a baptista egyházhoz mint szervezethez köthető (szervezeti szabályzat, alapító okirat, taglétszám), találtam mindig magyar verziót is. Jellemző volt a magyar közösségekre, hogy a hitvallásuk szempontjából fontosnak tartott iratokat és leveleket magyar nyelven is benyújtották a megfelelő hivatalokba. A legtöbb és a témám szempontjából értékes adatokat és információkat a 21-es, a 13, 16 és 28-as fondokban találtam.

A fent felsorolt fondok tartalmazzák azokat a levelezéseket és jegyzőkönyveket, amelyek a baptista egyház tevékenységének a megfigyeléseiről is szólnak. A kutatott fondokban változatos iratanyagok vannak. Levelek, jelentések, egyház és hivatal közötti jelentések, illetve hivatal és rendőrség közötti jelentések, közjegyzői levelezések, ingatlannal, temetőkerttel kapcsolatos levelezések stb. Az iratok állagáról általánosságban elmondható, hogy jó állapotban vannak, viszont találhatunk olyan iratot is, amely kézzel írott (pl. rendőrségi jelentés cseh nyelven), és csak nagyon nehezen vagy egyáltalán nem olvasható. Mivel az államnyelv cseh volt, a legtöbb iratanyag, kötelező jellegéből adódóan, cseh nyelven olvasható.

Röviden a cseh időszakról

A mai Kárpátalja területén már 1895-ben megjelentek az első baptista misszionáriusok, de az állandó missziómunka csak 1899-ben vette kezdetét id. Stumpf Jenő Munkácsra való költözésével. Lassan, sok üldöztetést és nehézséget elszenvedve törtek ugart testvéreink a nagytöbbségben katolikus és zsidó felekezetű városban. Az Úr azonban megáldotta ezt a fáradságos munkát, és kezdett szárba szökkenni a vetés. A misszió első húsz évében sok stratégiailag fontos misszióállomás jött létre Munkács központtal.

„1920. január 1-től 1924. decemberig 284 lelket merítettünk alá, ez idő alatt lett 17 új állomásunk”

– írja bizonyságtételében id. Stumpf Jenő.[6] A magyar ajkú baptista misszió virágzott, amihez ruszin ajkú közösségek is csatlakoztak. Az idő előrehaladtával viszont mindez megváltozott.

Trianon árnyékában. Húsz év tele örömökkel és problémákkal

A XX. század folyamán a megannyi impériumváltás a helyben létrejött baptista közösségeket is negatívan érintette. Az első világháborút követő két évtizedes időszakban (1920–1938) a ma ismert Kárpátalja Podkarpatska Rus (Pidkarpatszkaja Rusz, Ruszinkó, Kárpát-Ukrajna) néven Csehszlovákiához tartozott.

Az új vezetés igyekezett mindent megtenni annak érdekében, hogy a kárpátaljaiak, így a magyarok között is egyre népszerűbb baptista közösséget elzárja korábbi magyarországi kapcsolataitól, és minden eszközzel nehezítette a kapcsolatok fenntartását. Minden gyanús volt, ami a csehszlovák hatáskörön, felügyeleten kívül volt.

Az új államhatalom egyik, ha nem az első lépése volt, hogy a hozzácsatolt nem csehszlovák nemzetiségű állampolgárait az államnyelv használatával kapcsolatban sürgősen tájékoztassa.

„Az 1920. február 29-én elfogadott új csehszlovák alkotmány és annak részét képező nyelvtörvény, továbbá a 20-as években kiadott más kormányrendeletek szerint a kisebbségek nyelvét, közöttük a magyar nyelvet is, csak ott lehet hivatalosan használni, ahol a magyarok száma meghaladta a 20%-os határt. Valójában a magyarokat sokkolta az államfordulat. Kezdettől fogva magyarellenes intézkedések bevezetésére került sor. A magyar kisebbség nyelvi és kulturális jogait kegyetlenül megnyirbálták.”[7] Kárpátalja az Osztrák–Magyar Monarchia részeként, a magyar közigazgatási rendszer alapján működő, nagytöbbségben magyarok és ruténok által lakott területekből tevődött össze, így a nyelvtörvény által hozott intézkedések elég hátrányosan értintették. Senki nem tudta előre, hogy mire lehet számítani, ezért a legtöbben ellenséges érzülettel fogadták a Prágából érkező instrukciókat. A nyelvtörvény úgy tűnt, hogy biztosítja a kisebbségi területek jogait, „a cseh demokrácia azonban gondoskodott arról, hogy a 20%-nál nagyobb nemzetiségi arányt a lehető legkevesebb településen lehessen kimutatni. Még színmagyar községek és városok se élhettek nyelvi jogaikkal. Ott, ahol már kénytelenek a magyar kisebbség létezését elösmerni (mert valójában ez a kisebbség van többségben ott), ott is gondoskodtak arról, hogy a magyar nyelvhasználatot különféle fondorlatokkal szinte lehetetlenné tegyék.”[8]

Az államváltás előtt jól működő kulturális és egyházi struktúra, személyes kapcsolati háló működött az anyaországgal. Id. Stumpf Jenő rendszeresen fogadott magyarországi lelkimunkásokat, akik hosszabb időt is töltöttek a kárpátaljai területen, mivel a munkácsi missziókerület a budapesti missziókerülethez tartozott és a támogatását is élvezte. A trianoni békediktátum értelmében ez egyik napról a másikra megváltozott, tönkrement. A csehszlovák állam elvárta az egyházaktól, hogy területileg és strukturálisan is önálló szerveződésbe menjenek át, alárendelve így magukat Podkarpatska Rus kormányzóságának, és minél hamarabb függetlenítsék magukat Magyarországtól.

„A magyarságot mint nyelvében idegen népet a cseh politika egyszerűen ellenségnek tekintette, hiszen kárpátaljai léte, évezredes ősi szállásterülete önkéntelenül is arra figyelmeztette állandóan az új impériumot, hogy csalárdsággal jutott a területhez. A cseh nemzetiségpolitika ezért irányult szinte kíméletlen módszerekkel a kisebbségi sorba jutott magyarság ellen. Ennek legelső formája a közszolgálati alkalmazottaktól megkövetelt hűségeskü volt, ugyanis »közhivatalt még ideiglenesen is csak az tölthet be, aki alávetette magát a Csehszlovák Köztársaság szuverenitásának«.”[9]

Még alig ocsúdtak fel a magyarok a nyelvtörvény okozta sokkból, amikor az állam egy újabb sürgető levelet küldött a regionális hivatalnak a közalkalmazottak és lelkészek beintegrálásáról.

Hogy ez mennyire fontos és sürgős intézkedés volt a csehszlovák állam részéről, az az alábbi területi zsupáni hivatalnak címzett levélből ki is derül.

Podkarpatska Rus kormánya, egy az ungvári regionális kormányzati osztályának (Polgári Közigazgatási Hivatal) kiküldött levélben utasítja a helyi zsupáni hivatalokat, hogy vallásfelekezetre való tekintet nélkül a területen működő lelkészek hűségesküje haladéktalanul aláírandó. A jegyzőkönyvezett és valamely hiteles igazolvánnyal tett eskü aláírt szövegét a tételes nevek listázásával 1920. március 15-tel bezárólag el kell küldeni a Podkarpatska Rus polgári igazgatóságának. Elgondolkodtató, hogy miért volt ennyire fontos, hogy a lelkészek külön eljárás keretén belül, szigorú követelményeknek megfelelve hűséget fogadjanak az autonóm[10] Podkarpatska Rus törvényeinek és rendelkezéseinek. Ezzel is be akarták biztosítani, hogy az egyházak szintjén nem fog olyan agitáció, tanítás, prédikáció elhangzani, ami az új kormányzásnak ártana. Ez a kötelező jellegű fogadalomtétel csak a kezdete volt azoknak az erőszakos beavatkozásoknak, amiket a kárpátaljai egyházak kezdtek megtapasztalni. Hadd idézzek ebből az esküből néhány sort:

„Ünnepélyesen fogadom és becsületemmel kezeskedem, hogy az autonóm Podkarpatskaja Rus törvényeinek és törvényes rendelkezéseinek mindenben alávetem magam, és azok értelmében legjobb tudásom szerint lelkiismeretesen fogom kötelességeimet teljesíteni, s minden erőmből Podkarpatskaja Rus s általában a Csehszlovák Köztársaság javára fogok munkálkodni.”[11]

Azokat a lelkészeket, akik nem akartak vagy nem tudtak időben eleget tenni a hűségeskünek, kiutasították az országból, vagy felfüggesztették a szolgálat alól. A legtöbben azonban aláírták a nyilatkozatot, hogy munkájukat zavartalanul végezhessék. Baptista viszonylatban nem tudunk olyan lelkipásztorról, aki aláírta volna ezt a nyilatkozatot, mivel ekkor még nem volt egyetlen képzett baptista lelkipásztor sem, aki a felhívásnak eleget tehetett volna.

A Munkácsi Baptista Hitközség hivatalos megalakulása

1920-tól folyamatos változtatásokat léptetett életbe a csehszlovák állam úgy a közigazgatás, oktatás, mint a vallási élet területén. Megkezdődik a magyarok leszakítása az anyaországról, és lassan-lassan elkezdődik a „csehszlovákosítási” folyamat. Bevezetik az államnyelvet, cseh hivatalnokok veszik át az igazgatást számos stratégiailag fontos területen. Ahol az állam nem tudja olyan pozícióba helyezni saját embereit, ott a helyi lakosság feltörekedni vágyó rétegét szervezi be, akik hűségesen végzik a rájuk bízott, testvéreink szavaival élve „aknamunkát”. A munkácsi gyülekezet ebben az időben magyar nyelvű istentiszteleteket folytat, de vannak ruszin ajkú misszióállomásai is, amelyeknek területi elosztása átnyúlik a munkácsi, beregszászi járásokon túl egészen a máramarosi, Romániához közel eső területekig. Nagy valószínűséggel már léteztek ruszin ajkú gyülekezetek a távolabb eső területeken, de ezeknek a történelméről nem sokat tudunk. A legtöbb gyülekezetet id. Stumpf Jenő látogatja, de vannak helyi szolgálattevők is, akik tudásukhoz mérten szolgálnak a gyülekezetek felé. A gyülekezetek és az új missziós állomások egyre-másra szaporodnak, és a baptista felekezet gyorsan terjed Ruszinkóban. Erről a tényről a korabeli sajtó is cikkezik nem is egyszer.

„A kis Ruszinkóban, a »speciális viszonyok«-nak e valóban speciális hazájában vallási téren is majdnem olyan elosztottság észlelhető az emberek között, mint politikai tekintetben... A baptizmus híveinek száma különösen azokon a vidékeken szaporodik, amelyeknek lakossága a rombolás és rablás gondolatát terjesztő schizmatikus »apostolok« tanaiból kiábrándult. De az utóbbi időben Bereg vármegye magyar lakta déli részein is egyre nő a baptisták száma. A Latorca vizében nemrégiben nagy újrakeresztelések voltak.”[12]

A nagydobronyi imaház építésének híre is érdekelte a közvéleményt.

„Bereg vármegye déli cseh megszállás alatt lévő, magyarlakta vidékein egyre növekszik a baptisták száma. A Latorca vizében nemrég nagy újrakeresztelések voltak. A baptisták most Nagydobrony községben templomot építenek.”[13]

A cseh baptista unió érthető módon már a kezdetektől fogva szeretett volna egy, a csehszlovák területről kihelyezett küldöttet, aki felügyeli majd a ruszinkói baptista gyülekezetek tevékenységeit, az ott zajló missziót koordinálja és átveszi. 1921-ben Polocsek Pál[14] leveleket ír a prágai központba, hogy tájékoztassa a testvéreket a Munkács és környékén tapasztalható állapotokról. Polocsek Pál a Mezőgazdasági Hivatal egyik ellenőreként dolgozik Munkácson, de kint tartózkodása alatt szorosan együtt dolgozik id. Stumpf Jenővel és a környékbeli gyülekezetekkel. A gyülekezetnek nem tagja, de tolmácsként segíti a lelkipásztor munkáját. Beszámolójában sürgeti a szövetséget, hogy minél hamarabb küldjön képzett lelkipásztorokat, mert a körzetben nincs egy sem. A helyi vezetés szellemisége jó és biblikus, úgy, ahogyan a gyülekezet is, nincs meg azonban a megfelelő képzettségük a helyieknek ahhoz, hogy konzekvensen vezessék a baptista közösséget. Egy energikus, jó szervezőképességekkel rendelkező lelkipásztor talán át tudja hidalni ezeket a hiányosságokat. Később önmagát ajánlva erre a feladatra kéri a cseh szövetséget, hogy támogassa a prágai Baptista Teológiai Szemináriumba való felvételét. Az ajánlást id. Stumpf Jenő meg is adja, de a prágai vezetés halogatja a döntést ez ügyben.

Mint ismeretes, egyik ilyen kihelyezett és képzett személy végül Markó Mihály miroszlávai lelkipásztor lett, aki a cseh éra húsz évének nagy részében a ruszinkói területen dolgozott. Beszélt cseh, szlovák, német és magyar nyelven, így tökéletesen beleillett a rendszerbe. A prágai központ vezetője és titkára J. Prohaska volt, aki felé elszámolással tartozott mindenki, aki Ruszinkóban dolgozott.

1923-ra már olyan nagy növekedést ért el a baptista misszió, hogy szükségessé vált az egyház hivatalos bejegyzése. Nemcsak a misszió növekedése, terjeszkedése adta az okot arra, hogy a baptista felekezet mint bejegyzett egyház szerepelhessen, hanem a hatóságok zaklatásai, vizsgálódása és ellenőrzései miatt is fontos volt, hogy törvényesen bejegyzett egyházként tudjon működni a munkácsi körzet. A körzet minden nagyobb állomásának a vezetői érezték ennek az ügynek a fontosságát, hisz a baptistákkal szembeni visszaéléseket a saját bőrükön tapasztalták.

Hogy a támadásokat, visszaéléseket minél hamarabb kivédjék, 1923-ban közgyűlést hívtak össze, hogy megalapítsák hivatalosan is a Munkácsi Baptista Hitközséget. A hitközség megalakulásának körülményeit, dokumentációját a KTÁL 28. számú fond, 5 opisz, 286-os őrzési egysége tartalmazza. Ennek az anyagnak a megtalálása és feltárása bizonyítékul szolgál egyfelől arra nézve, hogy a baptista hitközség 1923-ban alakult meg (ezt eddig dokumentumokkal nem lehetett alátámasztani), másfelől, hogy a baptista misszió bizonyítottan több mint százéves múltra tekint vissza a térségben.[15]

A Baptista Hitközség szervezeti szabályának előkészítésében Markó Mihály ruszinkói küldött is részt vett. Ő fordította le államnyelvre a szabályzatot, hitvallást és a jegyzőkönyveket.[16]

A levéltárban megtalált dokumentumok alapján 1923. április 3-án Munkácson a Hunyadi utcai imaházba összehívott közgyűlésen 49 küldött vett részt. A közgyűlés elnőkének id. Stumpf Jenőt, a jegyzőkönyv vezetőjének Buczkó Istvánt választották. A szervezeti szabályzat felolvasása után, amit a közgyűlés egyhangúan el is fogadott, az elnök a hitközséget megalakultnak nyilvánította.

„A közgyűlés elhatározta, hogy a most elfogadott egyházi szervezeti szabályokat a kormányzósághoz jóváhagyás végett bemutatja, és az e körüli teendők elvégzésével Stumpf Jenő hitközségi bizottsági elnököt bízza meg”[17]

– olvashatjuk a jegyzőkönyv végén. Ennek a feladatnak id. Stumpf Jenő eleget is tesz, és április 10-én beadja az Ungvári Polgári Közigazgatási Hivatalba öt példányban. Érdekes adalék, hogy a hivatalba beadott kérelemben id. Stumpf Jenő testvér megjegyzi, hogy a Csehszlovák Állam megalakulása előtt a munkácsi hitközség a Magyarországi Baptista Szervezet tagjaként működött a térségben. A Munkácsi Baptista Hitközséghez ekkor kb. 600 lélek tartozott, akik nagy része az 1868. évi LIII. tc.-ben előírt szabályoknak eleget tett, részben pedig a függőben levő tagok áttérési eljárása folyamatban volt.

A jegyzőkönyv hitelesítőiként a közgyűlés Bende Gábor bulcsúi[18] és Cseszanek Jakab munkácsi lakosokat választja. Bende Gábor neve, aki ebben az időszakban a bulcsui misszió vezetője, csak ezekben a forrásokban jelenik meg (illetve az olyan évente leadott rendőrségi jelentésekben, ahol a baptista misszió terjeszkedéséről tájékoztatják a zsupáni hivatalt). A bulcsui gyülekezet ekkor 53 tagot számlál. A jegyzőkönyv 19 gyülekezetet, illetve misszióállomást jelöl meg az alapításkor:

„Munkács, Kígyós, Újfalu (Beregújfalu), Verbőc, Nagy Gut, Klacsanovó, Bulcsú, Nagydobrony, Beregszász, Eszeny, Bakos, Új Dávidfalva, Kajdanó, Iványi, Nagybégány, Nagy Lucska, Uglja, Tereselpatak, Dercen (Puszta Kerepec).”[19]

A 19 gyülekezet összesen 537 gyülekezeti taggal rendelkezik.

Tizennégy évvel később, az 1937-es cseh népszámlálás adatai alapján ez a szám 575. Felmerül a kérdés, hogy miért csupán 38 taggal bővül a baptista hitközség ezek alatt az évek alatt, amikor az előző években sokkal nagyobb növekedést látunk.

A Munkácsi Baptista Hitközség szervezeti szabályai

„A hitközség neve oroszul: Baptisticeskaja Cerkovnaja Obscina, Mukacevo, csehül: Baptisticka Nabozenska Obec, Mukacevo. Székhelye: Munkács”[20]

- olvashatjuk a szervezeti szabályzat első hasábján.

A szervezeti szabályzat mindössze két fejezetet tartalmaz. Az első fejezet nyolc paragrafusa a világi hatóságokkal szembeni követelések teljesítéséről, illetve a hitközség önállóságáról szól, hadd idézzek néhányat:

„4. A hitközség más baptista hitközségtől függetlenül intézi összes belügyeit, de kötelessége más hitközséget – melynél az evangéliumi tanítástól és keresztyéni életmódtól való eltérést észlelne – meginteni...

6. A hitközségnek semminemű földi kegyura nincsen, felette semmiféle egyházi, földi egyén, vagy papi fejedelem, fennhatósági jogot nem gyakorolhat, a baptista hitközségnek földi főpapja nincsen, külföldi hatóságtól, vallásfelekezeti társulattól vagy egyéntől teljesen független.”[21]

A második fejezet további 48 paragrafust tartalmaz, amelyek a közgyűlés, a hitközségi bizottságok, a fegyelmi bizottság és további egyházi szolgák kötelességeiről, feladatairól szólnak. Részletesen szó esik az elnök, az alelnök, titkár, jegyző, pénztáros, könyvtáros és ellenőr feladatairól, az egyházi szolgák kötelességeiről és jogairól.

„29. §. Először, a hitközségi elöljáró a hitközség vezetője és első hivatalnoka, s mint ilyen, köteles a tagok nyilvántartásáról gondoskodni, a hivatalos bejegyzéseket eszközölni, a diakónusok vagyoni kezelését ellenőrizni és a hitközségi gyűlés határozatait végrehajtani. A hitközségi elöljáró egyúttal a bizottság elnöke.

30. §. A hitszónok a hitközség prédikátora/lelkésze, tehát kell hogy különös képességgel bírjon a szent beszédek tartására. Minden hitszónok lehet egyszersmind hitközségi elöljáró is, de ekkor kivételes esetekben az elöljáró címet viseli.

32. §. Evangyélisták. Ezek a hitszónokok mellett működő igehirdetők szóval és írásban.

33. §. A diakónusok a hitközség vagyonának kezelői. Ők a pénztárnokok, árvagyámok, szegények és özvegyek segéllői és adománygyűjtők. Támogatói a hitszónoknak imával és tanáccsal. Ahol több diakónus van, ott egyik viseli a pénztárnoki, a másik az ellenőri szerepet, különben ez utóbbit az elöljáró teljesíti.”[22]

A továbbiakban olvashatunk még a fegyelmi bizottság munkájáról, a szertartások módjáról, a bemerítkezés formai és gyakorlati megvalósulásáról. A fegyelmi bizottság munkájáról hadd idézzek még néhány sort! A munkácsi gyülekezetben lezajlott későbbi események kapcsán fontos szempont volt (lett volna), hogy a fegyelmi bizottság a szabályzatban leírtak alapján járjon el.

„41. §. A hitközségi elöljáró ellen a vétségek részletes elsorolása mellett legalább 3 teljes jogait élvező tag írásbeli feljelentése alapján a fegyelmi választmány indítja meg a fegyelmi eljárást és hoz elsőfokú határozatot. Ezen határozat ellen a panaszlott 30 napon belül a közgyűléshez fellebbezéssel élhet, mely közgyűlés végérvényesen határoz.

Az elöljáró fegyelmi ügyének tárgyalása alkalmával a közgyűlésen a másodelnök elnököl.”[23]

Az 53. §-tól az 55. §-ig a fenyítés témájával foglalkozik.

„Az egyházi szolgák fegyelmi eljárás alá jönnek:

a./ ha erkölcsi magaviseletük kifogás alá vonható;

b./ ha hivatásbeli kötelezettségeiket elhanyagolni kezdik;

c./ ha hitvallomásunkkal meg nem egyező tant hirdetnek;

d./ ha államellenes magatartást tanúsítanak /hazaárulás/;

e./ ha botrányos bűnbe esnek, pl. paráznaság, részegség stb.

Az a./ és b./ pont alatt elsorolt vétségek enyhe, a c./ alatti vétségek súlyos és a d./, e./ alatti vétségek legsúlyosabb szolgálati vétségnek tekintetik.”[24]

Emlékezzünk vissza a Prága, 1920-ban a zsupáni hivatalnak küldött levélre, amely a helyi egyházak lelkészeit sürgető módon a haza hűségére kötelezi! A levél tartalma ismeretének a fényében megérthető, hogy miért is jelenik meg a Baptista Hitközség szervezeti szabályában a d./ pontban megjelölt, fegyelmi eljárást maga után vonó magatartás. Nemcsak hogy fegyelmi eljárás alá vonható az ilyen egyházi szolga (lelkész), hanem a legsúlyosabb büntetést kell kiszabni rá, mégpedig az azonnali kizárást.

„55. §. Az a./, b./, c./ alatti vétségekért a Szentírás szerinti dorgálás, súlyos körülmények esetén szolgálattól való elmozdítás, d./, e./ alatti vétségekért pedig a hitközségből való kizárás alkalmaztatik.”[25]

A csehszlovák állam törekvései és elvárásai arra nézve, hogy az egyházak belügyeibe beleszóljon, megvalósult. Nagy a valószínűsége annak, hogy Markó Mihály jelenléte a szabályzat megalkotásakor nagyban hozzájárul ahhoz, hogy ez a szervezeti szabályzat a csehszlovák állam kívánalmainak megfeleljen. Egy másik levéltári forrásból tudjuk, hogy a baptisták jogi hátterét, hivatalos levelezések lebonyolítását dr. Saphir Manó megbízott ügyvéd végezte. Az állam nagyon érzékenyen reagált minden olyan kezdeményezésre elsősorban, ami magyar volt (Kárpátaljáról beszélünk), ami vallással kapcsolatos, és amire nem tudott hatást gyakorolni. A kárpátaljai református egyház megalakulásának a körülményei erre a legjobb példa.

A kárpátaljai református egyház kárpátaljai területei ugyanúgy, mint a baptista is, a csehek előtt a magyarországi, mondjuk úgy, anyaegyházba tagolódott be. A rendszerváltás után minden addigi kapcsolat megszakadt, de még nem állt fel az új kárpátaljai református egyházvezetés. 1923 júniusában aztán Léván (Felvidék) megtartja a konvent az alapító zsinatot, aminek az eredményét az államhatalom elé tárják elbírálásra. Több oknál fogva is hiányosnak találják a református törvénytárat. Túlságosan magyaros, nem ad teret a szlovákoknak, a régi rendszerre lett építve stb. Egy másik nagyon sarkalatos pont hiányzik a törvénytárból. Mégpedig az államhatalomnak való alárendeltég, hűség. Noha sok lelkész letette az államhatalom hűségesküjét, a törvénytárban ez nem jelent meg elég nyomatékosan. Az állam kifogásaiból csak kettőt említek, ami jól szemlélteti az egyházak felé való elvárásokat:

„5. Kifogásolták, hogy az egyházi törvényekben az egyház megtiltja a gyülekezeteknek, hogy a helyi iskolát átadhassák az államnak. 6. Nagy hiányosságként mutattak rá arra, hogy a református egyház törvénytára sehol nem fejezi ki az állam iránti hűséget.”[26]

A Munkácsi Baptista Hitközség hitvallása

Baptisták hitvallomása néven kilenc cikkelyt tartalmazó hitvallást hagynak jóvá a munkácsi közgyűlésen. A hitvallás tárgyalja az alapvető hitbeli kérdéseket, mint Isten igéje, Isten, a bűn, a megváltás, a bűnös megtérése az Istennek igéje által, a szent keresztség, szent vacsora, a házasság és a polgári rend. A kilenc cikkely rövid és a legfontosabb hitkérdéseket tárgyalja. Az 1946-ban kiadott Kik a baptisták? A baptisták története és hitvallomása (dr. Udvarnoki Béla) című könyvecskében a magyarországi hitvallás 19 cikkelyben tárgyalja, hogy mit hisznek a világ baptistái. Ehhez képest a munkácsi valóban csak a leglényegesebb kérdéseket érinti. Ha megnézzük a kárpátaljai magyar baptista gyülekezetek látogatóinak az összetételét, megértjük, hogy többre nem is volt szükség. Az „Isten igéje” első pontban nemcsak annyit mond a hitvallás, hogy hiszünk a Bibliában mint Isten ihletett igéjében, hanem tételesen felsorolja a bibliai könyveket. Érdekes, hogy nem tér ki sem a szabályzat, sem a hitvallás arra nézve, hogy kik azok, akik a keresztségben részesülhetnek, illetve van-e alsó életkorhatár.

A válás kérdése sarkalatos, de mindeközben kegyelmes.

„Az elválást, ha az Isten igéjével össze nem egyeztethető okból történik, valamint az elváltak újbóli házasságra lépését tilosnak tartjuk. Azonban házasságtörés eseteiben s rosszakaratú elhagyásnál hisszük, hogy az ártatlan félnek elválása s újbóli házasulása Isten igéje szerint megengedhető. Az elválásnál, valamint a házasulásnál a polgári törvény határozmányi megtartandók.”[27]

Zaklatások, hátrányos megkülönböztetések

Azt gondolhatnánk, hogy a hitközség hivatalos regisztrációja minden gondját megoldotta a testvériségnek, és a továbbiakban nem érte őket hátrányos megkülönböztetés. Időbe telt, míg a köztudatba és főleg a hivatalok ekkoriban zűrzavaros világába megalapozódott, hogy a baptisták ugyanolyan elismert és regisztrált egyházként működnek, mint a katolikusok, reformátusok vagy a pravoszláv egyház. Természetesen történtek visszaélések és hátrányos megkülönböztetések, de már volt jogi alapja annak, hogy a sérelmeiknek érvényt szerezzenek. Id. Stumpf Jenő számtalan esetben nyújtott be panaszt visszaélésekkel szemben, amire egy idő után a hivatali tisztségviselők felfigyeltek. Utánajártak a baptista felekezet létjogosultságának, és rövid időn belül intézkedtek. 1924-ben több olyan eset is történt, hogy nem lehetett eltemetni például a baptista hitre áttért embereket más felekezetek temetőiben, noha jogszabály volt érvényben arra nézve, hogy minden olyan helyen, ahol nincs önkormányzati temető, a halott hozzátartozói megválaszthatják, hogy melyik temetőbe szeretnék elhelyezni a szeretteiket. Minden ilyen esetnél a hitközség panaszt nyújtott be a helyi hatóságoknál, hivatkozva az 1895-ös törvényre. A munkácsi zsupáni hivatal körlevélben tájékoztatta a körzetben levő hivatalokat, és kiadott egy részletes tájékoztató levelet azzal kapcsolatban, hogy minden hivatal és hivatalnok igyekezzen a törvénynek megfelelően biztosítani a jogokat a törvényesen elismert Baptista Hitközséggel szemben.[28] A hivatalok és hivatalnokok ellenállása nem feltétlenül abból adódott, hogy nem szerették a baptistákat, vagy keresztbe akartak nekik tenni, hanem inkább abból, hogy tudatlanságban voltak azzal kapcsolatban, hogy kik a baptisták, milyen felekezet, és hogy törvényesen elismert egyházról van szó.[29] Amennyiben egy hivatalnok nem tett eleget a törvényben meghatározottaknak, az állását kockáztatta. A jogszabály kimondta, hogy ott, ahol csak felekezeti temető van, hozzanak létre községi temetőket, hogy mindenki szabadon temetkezhessen, úgy, ahogy a jog megilleti. Ez a probléma hosszú ideig megmaradt, sőt még amikor Kárpátalját visszacsatolták Magyarországhoz, akkor is történtek hasonló esetek, mivel a kisebb hegyi hivatalokban nem volt ismeretes a baptista felekezet bejegyzettsége, és továbbra is szektaként tekintettek rájuk.

Ilyen temetési, áttérési ügyek voltak Klacsanovóban, Nagylucskán, Beregújfaluban, Munkácson, a Szöllösi járásban stb.

A nagydobronyi baptisták önállósulási törekvései

Már 1924-ben, amikor Kántor Ferenc átvette a nagydobronyi gyülekezet pásztorlását, elindították ezt az önállósulási folyamatot, mégpedig oly módon, hogy a Munkácsi Baptista Hitközség önálló körzeti állomásaként működtek több kisebb állomással. Területileg ugyan külön munkálkodhattak, de jogilag a Munkácsi Baptista Hitközség kötelékébe tartoztak.

1929 végén, Stumpf Jenő Menyhért halála után[30] a nagydobronyi gyülekezet és körzete új lépésre szánta el magát. A munkácsi hitközségben tapasztalható széthúzás és egyéb nehézségek miatt úgy döntenek, hogy jogilag is önállósulni akarnak, és létrehozzák a Nagydobronyi Hitközséget és körzetét. Ez azt jelentette, hogy lemondanak a munkácsi hitközségi tagságukról (Nagydobrony és még néhány környékbeli kisebb állomás), és önálló hitközséget alapítanak Nagydobrony központtal. Ennek a folyamatnak az elindításához először is levélben a munkácsi hitközség vezetőségéhez fordulnak 1929. október 3-án.

„Mi, alulírottak, a Nagydobronyi Baptista Gyülekezet és a nagydobronyi baptista gyülekezethez tartozó baptista gyülekezetek megbízásából a következő kérésünkkel járulunk a bizottság elé. Kérjük, hogy a Podkarpatska-Ruszban lenne még egy másik baptista hitközség a Munkácsi Baptista Hitközségen kívül, nagydobronyi székhellyel, Nagydobronyi Baptista Hitközség elnevezéssel. Hogy miért van erre szükségünk, főképpen a nagydobronyi gyülekezetnek a következőkben megindokoljuk. Korántsem azért, hogy ezáltal egymástól elszakadjunk, de kívánunk ezután nagyobb szeretettel összetartani és együtt munkálkodni az Isten országának építésén, mint ez idáig volt.”[31]

Az egyik indok, hogy az imaház épülete/telke Kis Feri János gyülekezetvezető és egy helyi magánvállalkozó nevén van, és mivel ez az ember a baptisták ellensége, nem akarja beengedni a baptistákat a területre. A másik, hogy ha netalán valaki a gyülekezetből örökségül hagyna valamit a gyülekezetre, akkor nem teheti meg, csupán úgy, hogy azt a munkácsi hitközség nevére íratja. Egy másik levélből kiderül, hogy a nagydobronyiak attól félnek, hogy náluk is az fog történni, mint a munkácsi ingatlanokkal. Ezt kikerülve szeretnének saját lábra állni és ügyeiket, ingóságaikat és ingatlanjaikat a saját maguk hatáskörében intézni.

A hitközségi közgyűlés 1929. november 2-án tartott ülésén el is fogadták ezt az indítványt egy kikötéssel. A nagydobronyi körzetet terheli az ebből az ügyből eredő összes felmerülő költség.

„Jegyzőkönyvi kivonat

Az 1929. nov. 2-án tartott rendes évi hitközségi közgyűlésről. Amely közgyűlésen Ádám Ferenc és Kiss F. János nagydobronyi Testvérek azon kéréssel fordultak a közgyűléshez, hogy az új nagydobronyi hitközség megalakulásához beleegyezését adja, amit a közgyűlés egyhangúan megadott, azon kikötéssel, hogy az ebből eredő és evvel kapcsolatos költségek csakis a nagydobronyi megalakítandó hitközséget terheli.”[32]

A munkácsi baptista hitközség egy nyilatkozatot is kiadott a zsupáni hivatal felé, amellyel elkezdődhet a nagydobronyi hitközség önállósodásának a folyamata. A jegyzőkönyvet Barkaszi Béla 1923-ben megválasztott hitközségi elöljáró és az akkor a területen tartózkodó szloveszkói lelkipásztor, Alexovics György is szignózza. Ezzel a döntéssel elkezdődött a kárpátaljai magyar baptista misszió egy másik tíz évet átölelő időszaka.

1. 1. Bodóczki Antal szakdolgozata (2000), dr. Mászáros Kálmán doktori disszertációja (2009), Nagy-Kaszáné Somogyi Ilona MA-szakdolgozata (2019).

2. 2. https://karpatalja.baptista.hu/archivum

3. 3. Az itt fellelhető anyagok főleg korabeli újságcikkek, cseh levéltári forrásból átfordított levelezések, a baptista levéltár anyagai, illetve a szovjet időszakból ránk maradt beszámolók.

4. 4. A fond vegyes terjedelmű levéltári egység, a levéltári anyag tagolódási rendszerének legszilárdabb pillére. Fond minden levéltári intézményben van. Minden irat, amely valamely levéltári intézmény őrizetében van, valamilyen fondba tartozik.

5. 5. Megjegyzendő, hogy sajnos még ma is több kárpátaljai nagyegyház is szektaként tekint a baptistákra.

6. 6. http://karpatalja.baptista.hu/id-stumpf-jeno-1878-1929/

7. 7. Dupka György: Kárpátalja magyar művelődéstörténete. Kultúrtörténeti fejezetek Trianontól napjainkig (Ungvár: Intermix), 16. o.

8. 8. Botlik József: Közigazgatás és nemzetiségpolitika Kárpátalján I. kötet. Magyarok, ruszinok, csehek és ukránok, 1918–1945 (Nyíregyháza: Nyíregyházi Főiskola, 2005), 1190. o.

9. 9. Uo., 177–178. o.

10. 10. Kárpáltja államjogi helyzetét az 1920-as február 29-i alkotmány már rendezte. A szerződés szövege szerint Kárpátalja az államhoz tartozó, elválaszthatatlan része Csehszlovákiának, és mint ilyennek, messzemenő önrendelkezési joga van. (Fritz Peyer-Müller: A Kárpátaljai Református Egyház története [Budapest, 1997], 39. o.)

11. 11. Kárpátaljai Területi Állami Levéltár, 14 Fond, 5 opisz, 67-es őrzési egység, 3-as lap, 1920.

12. 12. Prágai Magyar Hírlap, II. évfolyam, 175. (328.) szám, 1923. 08. 04.

13. 13. Budapesti Hírlap, XLIII. évfolyam, 190. szám, 1923. 08. 25.

14. 14. 1921. 05. 03., Munkács, Polocsek Pál levele Prágába, Cseh Baptista Levéltár.

15. 15. A közgyűlés jegyzőkönyve, a Baptista Hitközség szervezeti szabálya és hitvallása mind-mind megtalálható a 286-os őrzési egységben.

16. 16. Rozsévac, a Cseh Baptista Szövetség lapja.

17. 17. 28 Fond, 5. opisz, 286 őrzési egység, 6-lap, KTÁL.

18. 18. A cseh Baptista Levéltárban talált anyagok tartalmaznak egy levelet, ahol megjelenik még Bende Gábor neve, mint aki jól prédikál, és sokan szeretik hallgatni. A guti gyülekezet megalakulásában is fontos szerepet játszott. Kérdezősködtem a bulcsúi emberek között, de senki nem tud arról, hogy lakott volna ott egy Bende Gábor nevű személy, illetve hogy éltek volna baptisták ezen a területen. Valószínűleg arról lehet szó, hogy a szovjet érában megcsappant a gyülekezet létszáma, és mivel Beregszász egy külterületéről van szó, csatlakoztak a beregszászi baptistákhoz.

19. 19. A Munkács városában szerveződő Munkácsi Baptista Egyházi Közösséggel kapcsolatos ügyirat, 28 fond, 5. opisz, 286 őrzési egység, 8-as lap, 1923, KTÁL.

20. 20. Uo., 19-es lap.

21. 21. Uo.

22. 22. Uo., 23–24-es lap.

23. 23. Uo., 25-ös lap.

24. 24. Uo., 27-es lap.

25. 25. Uo., 28-as lap.

26. 26. Száz év. A Szlovákiai Református Keresztyén Egyház története az önállósulástól napjainkig (Kulturális és Közművelődési Központ, 2023), 56. o.

27. 27. Uo., 16-os lap.

28. 28. 1923. november 17-én id. Stumpf Jenő többoldalas beadvánnyal fordul az illetékes hivatalhoz, hogy vizsgálják ki azokat a szabálysértéseket, illetve kihágásokat, amelyeket a Baptista Hitközség ellen követtek el bizonyos hivatalnokok, bizonyos városokban, falvakban. Ezek a panaszok legfőképpen a temető kérdésének a rendezésével kapcsolatosak, istentiszteleti helyek, illetve gyülekezéssel kapcsolatban történt félreértések, áttérésekkel kapcsolatosak.

29. 29. 13 fond, 1 opisz, 1335-ös őrzési egység, 7 lap, KTÁL.

30. 30. Stumpf Jenő Menyhért 1923. 04. 10-én halt meg agyvérzésben.

31. 31. 21 fond, 9. opisz, 710-es őrzési egység, 36 lap, KTÁL.

32. 32. Uo., 35-ös lap.

„Ez az időszak eddig »fehér folt« volt a kárpátaljai baptisták történelmében.”

„Jellemző volt a magyar közösségekre, hogy a hitvallásuk szempontjából fontosnak tarott iratokat és leveleket, magyar nyelven is benyújtották a megfelelő hivatalokba.”

„Az új vezetés igyekezett mindent megtenni annak érdekében, hogy a kárpátaljaiak, így a magyarok között is egyre népszerűbb baptista közösséget elzárja korábbi magyarországi kapcsolataitól.”

„Az államváltás előtt jól működő kulturális és egyházi struktúra, személyes kapcsolati háló működött az anyagországgal.”

„A szervezeti szabályzat felolvasása után, amit a közgyűlés egyhangúan el is fogadott, az elnök a hitközséget megalakultnak nyilvánította.”

„A munkácsi gyülekezetben lezajlott későbbi események kapcsán fontos szempont volt (lett volna), hogy a fegyelmi bizottság a szabályzatban leírtak alapján járjon el.”

„A csehszlovák állam törekvései és elvárásai arra nézve, hogy az egyházak belügyeibe beleszóljon, megvalósult.”

„(...) a kisebb hegyi hivatalokban nem volt ismeretes a baptista felekezet bejegyzettsége, és továbbra is szektaként tekintettek rájuk.”

ZENE

Kelemen Sándor Tomi

AZ EGYHÁZI ÉNEKLÉS MEGJELENÉSE A MAGYAR BAPTISTA GYÜLEKEZETEKBEN

A teremtett világban a természet szépsége Isten dicsőségét hirdeti. A történelem viharos évszázadait átható isteni gondviselés az Úr nagyságáról tesz bizonyságot.

A Szentírás az Isten dicsőítésének szükségességéről beszél: „Dicsőítsétek velem az Urat, és magasztaljuk együtt az ő nevét! “ (Zsolt 34,4)[1]

1. Az Isten dicsőítésének alapelve a Szentírásban

A Biblia első lapjain már a teremtéskor megtalálható az Isten dicsőítésének alapelve. A teremtett világot „legyen!” szavával alkotta meg.

A teremtés egyik fő célja az Isten dicsőítése: „Sőt hallám, hogy minden teremtett állat, amely van a mennyben és a földön, és a föld alatt és a tengerben, és minden, ami ezekben van, ezt mondja vala: A királyiszékben ülőnek és a Báránynak áldás és tisztesség és dicsőség és hatalom örökkön örökké!” (Jel 5,13)

2. Az Isten dicsőítésének alapelve az Ószövetségben

Az Ószövetségben a Mindenható kijelenti az ember megformálásakor az ő alkotásának célját: „És monda Isten: Teremtsünk embert a mi képünkre és hasonlatosságunkra; és uralkodjék a tenger halain, az ég madarain, a barmokon, mind az egész földön, és a földön csúszó-mászó mindenféle állatokon. Teremté tehát az Isten az embert az ő képére, Isten képére teremté őt: férfiúvá és asszonnyá teremté őket.” (1Móz 1,26-27)

A Sínai hegyen kapott törvényben, a Tórában, az áldozati törvényekben jelen van az istendicsőítés alaptörvénye: „Ha dicsőítésül áldozza azt valaki, a dicsőítés áldozatjával együtt áldozzék olajjal elegyített kovásztalan lepényeket, és olajjal megkent kovásztalan pogácsákat, és lisztlángból gyúrt, olajjal elegyített lepényeket. A lepényeken kívül kovászos kenyeret is vigyen áldozatául, dicsőítő hálaáldozatjával együtt.” (2Móz 7,12-13)

Az Ószövetség könyveiben ez az alapigazság különösen a Zsoltárok könyvében található meg. Határozott felhívást intéz az Isten dicsőítésére és nevének magasztalására: „Zengedezzetek az Úrnak, ti hívei! Dicsőítsétek szent emlékezetét.” (Zsolt 30,5) „Énekeljétek az ő nevének dicsőségét; dicsőítsétek az ő dicséretét!” (Zsolt 66,2) „És felemelte az ő népének szarvát. Dicsőítse minden ő kegyeltje: Izráel fiai, a hozzá közel való nép. Dicsérjétek az Urat!” (Zsolt 148,14)

A bálványimádó Izrael számára külön kihangsúlyozza ezt az isteni igazságot az Ézsaiás könyvében: „Én vagyok az Úr, ez a nevem, és dicsőségemet másnak nem adom, sem dicséretemet a bálványoknak.” (Ézs 42,8)

A szentsátornál, majd a templom építése után Dávid király, illetve Salamon az istentisztelet részeként az Úr parancsa szerint beállította a léviták osztályait a szolgálatba, hogy énekkel és hangszerekkel dicsérjék az Urat: „Hémánt is és Jédutunt velök hagyá, és többeket is választott, a kik nevök szerint megneveztettek, hogy az Urat dícsérjék, mert az ő irgalmassága örökkévaló. És ő velök Hémánt és Jédutunt kürtökkel, czimbalmokkal és az Isten énekének szerszámaival. A Jédutun fiait pedig kapunállókká tevé.” (1Krón 16,41–42)

3. Az Isten dicsőítésének alapelve az Újszövetségben

Az Úr Jézus Krisztus egész életével, szolgálatával, tanításával, szenvedéseivel, halálával és feltámadásával Istenre mutatott, Őt dicsőítette. Már tanítása kezdetén a hegyi beszédben megfogalmazta az Istent dicsőítő élet fontosságát. A Mt 5,16-ban felszólít, hogy „úgy fényljék a ti világosságtok az emberek előtt, hogy lássák a ti jó cselekedeteiteket és dicsőítsék a ti mennyei Atyátokat!”

Az Újszövetségben olvashatók egyedi, Istent magasztaló, dicsérő énekekek: Mária éneke (Magnificat)2 a Lk 1,46-55 verseiben, Zakariás éneke (Benedictus)[3] a Lk 1,68-79 verseiben, az angyalok éneke (Gloria in excelsis)[4] a Lk 2,14 versében és az agg Simeon dicsőítése (Nunc dimittis) a Lk 2,28-32 verseiben.

Jézus a halottak feltámasztásával, gyógyításaival is Istent dicsőítette. A Lk 17. részében útban lévén Jeruzsálem felé Samarián és Galileán megy át, kijön eléje tíz bélpoklos, akiket meggyógyít. A Lk 17,15–17 versben ez található:

„Egy pedig ő közülök, mikor látta, hogy meggyógyult, visszatére, dicsőítvén az Istent nagy szóval, arcz- czal leborula az ő lábainál hálákat adván néki: és az Samariabeli vala. Felelvén pedig Jézus, monda: Avagy nem tízen tisztulának-é meg? A kilencze pedig hol van?”

Az Úr Jézus Krisztus az Ő tanításában, valamint az Újszövetség egészében megerősíti az istendicsőítés fontosságát.

4. A gyülekezeti éneklés a magyar baptista gyülekezetekben

Közösségeink történetének kezdeti idejében általánosan elterjedt volt a hangszerellenesség.[5] Az első időkben inkább a gyülekezeti éneklésen volt a hangsúly, ez úton történt az Isten dicsőítése.

Ez okból előbb a gyülekezeti éneklés indult fejlődésnek. Szükségessé vált a gyülekezeti énekeskönyvek szerkesztése és kiadása.

5. Az első magyar nyelvű gyülekezeti énekeskönyvek

A magyar baptista éneklés gyökerei a német gyülekezeti közösségekhez vezethetők vissza, mivel a magyar baptizmus története szorosan összefonódik a német baptizmus történetével. A Hamburgból 1846-ban Ausztria-Magyarország területére visszatért Rottmayer János, Scharschmidt Károly, Vojka János és társaik abban az időben feltehetően a magukkal hozott német nyelvű evangélikus énekeskönyvet használták a pest-budai első közösségben, mivel ez időben a hamburgi közösségnek sem volt saját énekeskönyve.[6]

Egy 1861. évi jelentés szerint a Budapest Nádor utcai skót-német gyülekezetben istentiszteleteik áhítatának fokozására 1860 júniusában bevezették a bázeli egyházi énekeskönyvet.[7] Az első magyar nyelvű baptista szerkesztésű énekeskönyv megjelenése a Rottmayer Jánoshoz köthető Kolozsvárott, ahova Budapestről költözött, miután 1866-ban özvegyen maradt. A Skót Nemzeti Bibliatársulat munkatársa lett, mint bibliaárus. Házánál vasárnapi iskolai közösséget indított be.[8] Kezdetben a nazarénusok Új Sion Hárfa[9] című magyar nyelvre fordított énekeskönyvét használták, míg Rottmayer 1876-ban megszerkesztette és kiadta az első hazai, magyar nyelvű baptista énekeskönyvet, ami Énekek a keresztényi vasárnapi iskolák számára címmel[10] jelent meg, és 36 éneket tartalmazott.[11]

Körösi István vésztői prédikátor jegyzi fel,[12] hogy Meyer Henrik szalontai látogatásakor, miután bemerítette Kornya Mihályt és társait,[13] az első magyar baptista gyülekezet alapító tagjait,[14] Szalontán a református háttérből jövő, újonnan alakult magyar baptista közösségben református énekeket énekeltek, használták az általuk korábban használt református énekeskönyveket.[15]

A korabeli református gyülekezeti énekeskönyvek mellett a Farkas Sándor, református lelkész által összeállított, és a reformátusok által 1883-ban Budapesten kiadott Gyermeklant Vallásos énekek gyüjteménye különösen vasárnapi iskolák használatára[16] című énekeskönyv első kiadását is használták, különösen a gyermekekkel való foglakozásban a vasárnapi iskolai munkában. Ez a kiadvány 60 éneket tartalmazott, és forrásul szolgált Rottmayer János számára a saját első vasárnapi iskolai magyar baptista énekeskönyv összeállításánál.[17]

Emellett évtizedekig használták az Új Sion Hárfából kimásolt kéziratos énekeskönyveket, amelynek 1888-ban Hódmezővásárhelyen kiadott negyedik kiadása^18 a toldalékkal együtt összesen 309 éneket tartalmazott.19

A tahitótfalusi közösség önállósulása után Csopják Attila, Bodoky Lajos, Udvarnoki András és Szabó András nekilátott egy énekeskönyv szerkesztésének, amely 251 éneket tartalmazott. 1893-ban Kis Zsoltár címmel Budapesten jelent meg.20 A második kiadás Kis Zsoltár. Lelki énekek gyüjteménye. Házi és gyülekezeti használatra. (Németből.) Második kiadás függelékkel 1896-ban jelent meg,21 a bővített kiadás már 330 éneket tartalmazott.

A gyülekezeti éneklés szükségeit kielégítette a megjelent Kis Zsoltár. Lelki énekek gyüjteménye. Házi és gyülekezeti használatra. (Németből.) Második kiadás függelékkel,22 de a nagyobb gyülekezetekben felmerült a négyszólamú kottás énekeskönyv szüksége az első énekkarok és orgonisták számára. Az 1895-ben megalapított Békehírnök hasábjain az évek során közöltek 150 négy szólamra kottázott éneket, amely 1896-ban Udvarnoki András és Csopják Attila szerkesztésében további 72 énekkel kiegészítve megjelent Sion Énekei (Énekgyüjtemény) (Gyülekezeti és házi használatra) Első kiadás.23 címmel, összesen 222 éneket tartalmazott.24 A Sion Énekei második kiadása 1900-ban jelent^25meg Csopják Attila szerkesztésében. 319 éneket tartalmazott.26

Fordulópontot jelentett a gyülekezeti éneklés történetében A hit hangja1 Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Első kiadás. című énekeskönyv, amely 1905-ben 10.000 példányszámban jelent meg9 és 768 éneket tartalmazott.27

Ezt a hirtelen megszaporodott gyülekezetek száma és a tagok számának nagymértékű növekedése tette szükségessé. A kettéosztottság idején 1905-től az „elismertek” tábora A hit hangja1 Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Első kiadás című énekeskönyvet, míg az „el nem ismertek” tábora a Kis Zsoltár. Lelki énekek gyüjteménye. Házi és gyülekezeti használatra. (Németből.) Második kiadás függelékkel című énekeskönyvet használta a gyülekezeti éneklésben.29 Az „el nem ismertek” tábora a Sion Énekei mintájára kiadta az Evangyéliomi Zsoltár Énekgyüjtemény gyülekezeti és családi használatra című énekeskönyvet^30 1907-ben, a Körösi fivérek, jórészt Körösi István szerkesztésében, amely 578 éneket tartalmaz.31

1907-ben megjelent az „elismert” szövetség által Udvarnoki András és Csopják Attila szerkesztésében a Búcsú hangok. (Ének-gyüjtemény.) Temetési alkalmakkal való használatra^32 című gyászistentiszteletekre szánt énekeskönyv, amely 120 éneket tartalmazott.33

Az „el nem ismert” szövetség 1907-ben kiadta a „Halotti énekek.” című énekeskönyvet, amely 40 éneket tartalmazott.34

Emellett a gyülekezetekben általános volt az írott énekek használata és az énekdiktálás gyakorlata, amit nagyrészt az írott énekek éneklése és az új énekek megtanulásának szüksége hívott életre.35 1909-ben megjelent a Kis Énekes Énekgyüjtemény vasárnapi iskola, evangélizáló és házi használatra, Első kiadás,36 vasárnapi iskolák számára 208 énekkel.37

1915-ben változatlan formában jelent^38 meg a A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Második javított kiadás.39

A Kis Énekes második kiadása vasárnapi iskolák számára Budapesten jelent meg 1913-ban.40

A Kis Énekes Énekgyüjtemény vasárnapi iskolai, evangélizáló és házi használatra, Harmadik kiadás”41 218 éneket tartalmazott, és 1919-ben jelent meg Budapesten.42

„A hit hangjai” harmadik kiadása kisebb formátumban, csak szöveggel 1924-ben jelent meg, összesen 806 éneket tartalmazott. A Nap-utcai Baptista Gyülekezet adta ki 1932-ben Budapesten az Égi Lant Válogatott énekek vallásos összejövetelekre. Főként evangélizálási alkalmakra^43 című 31 kotta nélküli énekszöveget tartalmazó énekfüzetet.

A hit hangjai negyedik kiadása 1937-ben jelent meg, amely a harmadik kiadás pontos utánnyomása volt.44

A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Ötödik, átdolgozott kiadás 1940-ben jelent meg,45 zsebkönyv alakban, 630 éneket tartalmazott.46

Hatodik kiadása, utánnyomása az előzőnek, 1942-ben jelent meg. Szintén 1942-ben jelent meg a Gyermeklant, Énekek a vasárnapi iskolák és hívő családok számára^47 című 73 kotta nélküli gyrmekéneket tartalmazó énekeskönyv.

A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Harmadik hangjegyes kiadás hetedik kottázott, sorrendben harmadik kottás kiadása 1943-ban jelent meg Budapesten,48 630 éneket tartalmazott.49

Feltehetően a ’40-es években, Budapesten, az Aeolhárfa- zeneműkiadó kiadásában jelent meg Héthalmi Károly Bethlehem Ünnepi előadás a Karácsony egy estéjére c.50 zenés, kórusműveket is tartalmazó kiadványa.

A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Hetedik kiadás sorrendben a nyolcadikként 1944 májusában, Nagyváradon jelent meg.51 650 éneket tartalmazott. Ez összesen 20.000 példány 1940-1944 között.52

A hit hangjai Kilencedik, átdolgozott kiadás^53 előbb Páth Károly, majd Bányai Jenő testvérek irányítása alatt 1960-ban jelent meg Budapesten, és 551 négy szólamra kottázott éneket tartalmazott.54

A hit hangjai Tizedik, javított kiadás ugyancsak 551 négy szólamra kottázott éneket tartalmaz, a kilencedik javított kiadása. 1963-ban Budapesten jelent meg,55

A tizenegyedik kiadásra 1973-ban,56 a tizenkettedik, 170 énekkel bővített kiadásra egy- szólamú kottával 1981-ben, 7.000 példányban került sor. 1987-ben került ki nyomda alól 6.000 példányszámban A hit hangjai négyszólamú tizenharmadik kiadása, a tizennegyedik kiadás^57 egyszólamú kottával 1994-ben jelent meg Budapesten. Ez 721 éneket tartalmaz.58

A Magyarországi Baptista Egyház 2002-ben adta ki Budapesten a Megváltóm él! Temetési énekek című, 65 éneket tartalmazó kiadványát.59

A Magyarországi Baptista Egyház 2003-ban adta ki Budapesten a Baptista gyülekezeti énekeskönyv című kiadványát,60 ami 563 éneket tartalmaz.

6. Az erdélyi kiadások 1920 után

A trianoni eseményeket követő kényszerű változások után az erdélyi szövetség 1925-ben a nagyváradi baptista nyomdában kinyomtatta A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Negyedik kiadás^61 című énekeskönyvet, amely 870 éneket tartalmaz.62

A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Ötödik kiadás újabb romániai kiadása Szilágysomlyón, a Lázár nyomdában 1936-ban készült el.63 870 énekszöveget tartalmaz, és az előző kiadás utánnyomása.64

Harminc év múlva, 1975-ben Dénes Ferenc és Miklós László munkássága nyomán Kolozsváron jelent meg az újabb, A hit hangjai. Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Nyolcadik kiadás összes kiadáshoz igazítva,65 3000 példányban. 698 énekszöveget tartalmaz.66 1976-ban a kilencedik kiadás 4.000 példányszámban jelent meg.67

Az 1989-es fordulat után kiadványok sokasága jelent meg. A Kolozsvári Magyar Baptista Gyülekezet kiadásában Ifjúsági találkozó Kolozsvár, október 19-20. 1996 címmel jelent meg^68 a Kolozsváron tartott ifjúsági találkozó énekfüzete, amely 36 éneket tartalmaz.

A Kémeri Magyar Baptista Gyülekezet fennállásának 100. évfordulójára jelent meg a Válogatás az 1960-as évek ébredési énekeiből. Megjelenik a Kémeri Magyar Baptsta Gyülekezet fennállásának 100. éves évfordulójára. Harmadik kiadás című kiadvány, amely 77 ének szövegét tartalmazza.69

A második Magyar Baptista Világtalálkozó alkalmából 2000-ben a Romániai Magyar Baptista Gyülekezetek Szövetsége adta ki A hit hangjai énekfüzet című énekfüzetet, amely 105 kórusművet tartalmaz.70

2000-ben Nagyváradon Szász Imre szerkesztésében adta ki a nagyváradi 1. számú Magyar Baptista Gyülekezet a Gyülekezeti énekeskönyv című kiadványát,71 amely 462 kotta nélküli énekszöveget tartalmaz.

A Romániai Magyar Baptisták Szövetségének Zenebizottsága 2006-ban kiadta A hit hangjai. Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára átdolgozott, bővített kiadását Nagyváradon. 774 éneket tartalmaz.72

7. Énekkarok megalakulása és énekkari kiadványok

Az énekkarok megalapításának sokfelé megvolt a lehetősége, hiszen voltak zenei tehetséggel rendelkező vezetők és gyülekezeti tagok több közösségben. Ennek következtében sorra alakultak meg énekkarok már a kezdeti időkben a magyar baptista gyülekezetekben. Az első énekkar a budapesti Wesselényi utcai német gyülekezetben alakult meg 1877-ben, Meyer Henrik szervezésével. 1886-ban a nagyszalontai, 1889-ben a tahitótfalui énekkar alakult meg.73

Ezt követően sorra alakultak meg az énekkarok az ország egész területén, szükségessé vált karmester-tanfolyamok tartása.

1904-ben megjelent^74 az Evangéliomi karénekek. Ifjúsági előadások, ünnepélyek alkalmára első füzete,77 amely 28 éneket tartalmaz.

1904-ben Orosz István és Szabadi F. Gusztáv szerkesztésében kiadták^76 az Evangéliumi énekesek lapját.77

Az Evangéliomi Karénekek második füzete 1906-ban jelent meg.78 1907-ben Orosz István szerkesztésében megjelent az Új Sion Énekei füzete 54 énekkel.79 1910-ben Szabadi F. Gusztáv megszerkesztette az Evangeliumi kar- és magánénekek gyülekezeti ünnepélyek és ifjúsági előadások alkalmára 2 rész harmadik füzetét,80 amely 78 éneket tartalmaz.81

1913-ban jelent meg^82 az Evangéliumi karénekek, Válogatott zsoltárok, hála-, dicsérő- és lelkiénekek gyűjteménye. Keresztyén énekkarok, valamint ifjúsági- és evangelizáló gyülekezetek használatára című énekgyűjtemény,83 amely 343 éneket tartalmaz.

1926-ban jelent meg az Evangéliumi Karénekek második kiadása.84 Héthalmi Páth Károly 1928-ban adta ki Nagyváradon az Általános Zeneelmélet című kiadványát.85

Lelki énekek gyűjteménye keresztyén énekkarok, ifjusági- és evangélizáló gyülekezetek használatára.

Külön kötetben adták ki Nagyváradon 1928-ban a Gedeoniták énekei Lelki énekek gyűjteménye keresztyén énekkarok, ifjúsági és evangélizáló gyülekezetek használatára című énekgyűjteményt, amely 102 éneket tartalmazott.86

A 343 éneket tartalmazó Evangéliumi karénekek Válogatott zsoltárok, hála-, dicsérő- és lelkiénekek gyűjteménye. Keresztyén énekkarok, valamint ifjúsági- és evangélizáló gyülekezetek használatára harmadik kiadása^87 1928-ban volt Nagyváradon,88 amikor hozzácsatolták a Körösi Béla által szerkesztett Gedeoniták éneke1 Lelki énekek gyűjteménye keresztyén énekkarok, ifjúsági és evangélizáló gyülekezetek használatára című,89 102 énekből álló gyűjteményt.90

Id. Papp Károly szerkesztette és adta ki az Égi-Lant Karénekes. Vallásos jellegű karénekek gyűjteménye. Keresztyén ének-, illetve zenekarok és gyülekezetek számára című kiadványt, amely 16 éneket tartalmaz.91 Héthalmi Károly 1943-ban kiadta a Gyöngyszemek, válogatott szóló-, duett-, férfi- és vegyeskari énekek című^92 énekfüzetet az Aeolhárfa Zeneműkiadó kiadásában. 13 éneket tartalmaz.93

A Magyarországi Baptista Egyház Budapesten 1968-ban adta ki az Evangéliumi vegyeskarok című kiadványt,94 amely 450 oldalon 163 kórusművet tartalmaz.95

Fortin László, baptista lelkész szerkesztésében, a Primo Kiadó gondozásában Budapesten 1990-ben jelent meg^96 A Bárány dícsérete. Énekek az Isten Bárányáról, Jézus Krisztusról hívők és Istent keresők használatára című, 311 kórusművet tartalmazó kiadvány.

A Szilágyperecseni Magyar Baptista Gyülekezet énekkara megalakulásának centenáriumára, a 2014. szeptember 7-én tartott ünnepségre Borzási István szerkesztésében adta ki a Hadd zengjen énekünk! Keresztyén karénekek vegyeskarok és ifjúsági énekkarok számára című kiadványát,97 amely 20 kórusművet tartalmaz.

2017. augusztus 4-6 között tartották Debrecenben a Magyar Baptisták 4. Világtalákozó- ját. Az itt tartott énekkari találkozóra adták ki az Énekkari találkozó Valami új született Magyar Baptisták 4. Világtalálkozója című kiadványt,98 amely 19 kórusművet tartalmaz.

8. Az orgona megjelenése és szerepe a gyülekezetekben

A kezdeti időkben tapasztalt hangszerellenesség lassan, fokozatosan oldódni kezdett. Ennek első jele a harmóniumok használatának elterjedése volt a magyar baptista gyülekezetekben.

Ezt követően a harmóniumok használata beépült a gyülekezeti éneklésbe. Lassan megjelentek az első gyülekezeti orgonák.99

Az első gyülekezeti orgonát 1903-ban építették a Budapest-Nap utcai gyülekezetben. 1905-ben építették meg a békési orgonát, a harmadik orgona 1906-ban Szalárdon,100 Bihar megyében épült fel,101 elsőnek Erdélyben a magyar baptista gyülekezetek közül.102

Kelemen Sándor Tomi és Nagy István „Rejtett dolgokat szólok a régi időkből” című könyvében erről a következők olvashatók:

Az 1904-es évben az Isten dicsőítésére és a hálaadásra indító események mellett az Úr megengedte a megpróbáltatást is a település és a gyülekezet életében. A faluban tűzvész pusztított, sok ház leégett. A gyülekezet tagjai közül hat család háza földig égett, de nem maradtak magukra a nehézségek közepette. A szeretet és az együttérzés jeléül a környékbeli gyülekezetek a tűzkárosultak megsegítésére összefogtak és gyűjtéseket szerveztek. A károk és a kiadások ellenére a gyülekezet nemsoká harmóniumot vásárolt. 1906-ban komoly anyagi áldozatok árán, az erdélyi magyar baptista gyülekezetek közül elsőként, Szalárdon orgonát vásároltak Soukenik János orgonaépítő mestertől, és működésbe helyezték az Úr nevének dicsőítésére. Elsőként Fodor Gyula, helyi református kántortanító örvendeztette meg orgonajátékával a gyülekezetet. A helyi fiatalokat is ő tanította orgonán játszan1 Fodor Gyula nyugalmazott evangélikus református orgonista kántortanító próbálta ki és Az Igazság tanúja 1906. évi júliusi számában ajánlta a gyülekezeteknek, mint jó művű orgonát, amit a helyi gyülekezet vezetői is hitelesítettek.103

Később elterjedtek a magyar baptista közösségekben a billentyűs hangszerek, valamint az orgona használata a gyülekezeti éneklésben. Ezt segítette elő a beindított orgonistaképzés, a Beharka Pál által 1965-ben kiadott a „Gyülekezeti harmóniumjáték”, valamint az 1975-ben megjelent „Gyülekezeti orgonajáték”104 című kötete.105

A Szentíráson végigvonul az Isten dicsőítésének gondolata. Ez az alapelv megtalálható a Biblia első lapjaitól kezdve a végső időkről szóló próféciákban is, János apostolnak a meny- nyei jelenésekről írott könyvéig.

Az orgona teológiai szerepét vizsgálva az Isten dicsőítésével kapcsolatban a Zsoltárok könyvében a következők olvashatók:

„E földnek országai mind énekeljetek Istennek: zengjetek dicséretet az Úrnak!” (Zsolt 68,33)

Az orgona didaktikai szerepe és használata a gyülekezeti éneklésben elsősorban az ismert énekek kíséretében nyilvánul meg. Segíti a gyülekezetet az új énekek tanulásában, az ismert énekek gyülekezeti használatában, valamint fontos eszköz az új orgonisták képzésében. Az isteni alapelvvel összhangban a Szentháromságot dicsőíti az istentiszteleteken. Kiegészíti, és a mennyhez emeli közel az Istenimádók szívét és lelkét.

Bibliográfia

- A hit hangja1 Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Első kiadás. Budapest: Kiadja a Magyar Baptisták Szövetsége, 1905.

- A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Második javított kiadás. Budapest: Kiadja a Budapesti Baptista Hitközség, 1915.

- A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Ötödik, átdolgozott kiadás. Budapest: Magvető Könyvkereskedés, 1940.

- A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Harmadik hangjegyes kiadás. Budapest: Magvető Könyvkereskedés, 1943.

- A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Hetedik kiadás. Budapest: Magvető Könyvkereskedés, 1944.

- A hit hangjai énekfüzet. h. n.: Kiadja a Romániai Magyar Baptista Gyülekezetek Szövetsége, 2000.

- A hit hangjai Kilencedik, átdolgozott kiadás. Budapest: Magyarországi Baptista Egyház, 1960.

- A hit hangjai Tizedik, javított kiadás. Budapest: Magyarországi Baptista Egyház, 1963.

- A hit hangjai Tizennegyedik kiadás.Budapest: Baptista Kiadó, 1994.

- A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Negyedik ki- adás.Nagyvárad: Kiadja: A Romániai Baptista Szövetség Magyar Osztálya, 1925.

- A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Ötödik kiadás. Szilágynagyfalu: Kiadja: A Szilágymegyei Magyar Baptista Hitközség, 1936.

- A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára Nyolcadik kiadás. Kolozsvár: Baptista Hitközségek Szövetsége Románia Szocialista Köztársaság, 1975.

- Balogh Lajos. szerk. Búcsú hangok. (Ének-gyűjtemény.) Temetési alkalmakkal való használatra. Debreczen: Kiadja a Baptista Hitközség, 1907.

- Baptista gyülekezeti énekeskönyv, Első kiadás. Budapest: Magyarországi Baptista Egyház, 2003.

- Bányai Jenő. A magyarországi baptista egyházzene története. Budapest: Baptista Kiadó, 1996.

- Beharka Pál. Gyülekezeti harmónium- (orgona-) játék. Budapest: A Magyarországi Baptista Egyház kiadása, 1975.

- Borzási István, szerk., A hit hangjai Énekek a Krisztusban hívők és az üdvkeresők használatára. Nagyvárad: Kiadja a Romániai Magyar Baptista Gyülekezetek Szövetsége, 2006.

- Borzási István, szerk. Hadd zengjen énekünk keresztyén karénekek vegyeskarok és ifjúsági énekkarok számára. Szilágyperecseny: Theologos Kiadó 2014. szeptember 7.

- Csopják Attila, ford. Kis Zsoltár. Budapest: Kiadja a Budapesti Baptista Hitközség, 1893.

- Csopják Attila, szerk. Sion Énekei Második kiadás. Budapest: k. n., 1900.

- Evangéliumi karénekek, Válogatott zsoltárok, hála-, dicsérő- és lelkiénekek gyűjteménye. Keresztyén énekkarok, valamint ifjúsági- és evangelizáló gyülekezetek használatára. Budapest. Kiadja: a Magyarországi Baptisták Könyvnyomdája, 1913.

- Evangéliumi karénekek Válogatott zsoltárok, hála-, dicsérő- és lelkiénekek gyűjteménye.

- Keresztyén énekkarok, valamint ifjúsági- és evangélizáló gyülekezetek használatára. Ora- dea-Nagyvárad. Kiadja a Romániai Baptista Szövetség Magyar Osztálya, 1928.

- Evangéliumi vegyeskarok. Budapest: Magyarországi Baptista Egyház, 1968.

- Evangyéliomi Zsoltár Énekgyüjtemény gyülekezeti és családi használatra. Békéscsaba: Király András, 1907.

- Égi Lant Válogatott énekek vallásos összejövetelekre. Főként evangélizálási alkalmakra. Budapest: Kiadja a Nap-utcai Baptista Gyülekezet, 1932.

- Énekkari találkozó Valami új született Magyar Baptisták 4. Világtalálkozója. h. n.: k. n., 2017.

- Farkas Sándor, szerk. Gyermek-Lant Vallásos énekek gyüjteménye különösen vasárnapi iskolák használatára. Budapest: Hornyánszky Viktor, 1883.

- Fortin László, szerk. A Bárány dícsérete Énekek az Isten Bárányáról, Jézus Krisztusról hívők és Istent keresők használatára. Budapest: Primo Kiadó, 1990.

- Gedeoniták énekei Lelki énekek gyűjteményé keresztyén énekkarok, ifjúsági és evangélizáló gyülekezetek használatára. Oradea-Nagyvárad. Kiadja: a Romániai Baptisták Szövetsége, Magyar Osztály, 1928.

- Gyermeklant Énekek a vasárnapi iskolák és hívő családok számára. Budapest: Felelős kiadó: Steiner István, 1942.

- Györkösy Alajos. szerk. Latin-magyar szótár. Budapest: Akadémiai Kiadó, 1999.

- Halotti Énekek.Békéscsaba: Király András, 1907.

- Héthalmi Károly. Bethlehem Ünnepi előadás a Karácsony egy estéjére. Budapest: Héthalmi Károly Aeolhárfa-zeneműkiadó, é. n.

- Héthalmi Károly. Gyöngyszemek válogatott szóló-, duett-, férfi- és vegyeskari énekek. h. n.: Aeolhárfa Zeneműkiadó, 1943.

- Id. Elek Dániel, id. Elek Béla. A Szalárdi Baptista Gyülekezet krónikája. kézirat, Szalárd: a Szalárdi Magyar Baptista Gyülekezet Archívuma, 1991.

- Id. Rottmayer Jámos. Énekek a keresztényi vasárnapi iskolák számára. Kolozsvár: Id. Rottmayer János, 1876.

- Id. Papp Károly. Égi-Lant Karénekes. Vallásos jellegű karénekek gyűjteménye. Keresztyén ének-, illetve zenekarok és gyülekezetek számára. Cluj: Idős Papp Károly szövetségi misszionárius, 1937. július hó.

- Ifjúsági találkozó Kolozsvár, október 19-20 1996. Kolozsvár: Kolozsvári Magyar Baptista Gyülekezet, 1996.

- Károli Gáspár, ford. Szent Biblia, azaz az Istennek Ó és Újtestamentomában foglaltatott egész Szentírás.Budapest: Magyar Bibliatársulat, 1999.

- Kelemen Sándor Tomi, Nagy István. „Rejtett dolgokat szólok a régi időből..” Adalékok a Szalárdi Magyar baptista Gyülekezet 120 éves történetéhez. Szalárd: Kiadta a Szalárdi Magyar Baptista Gyülekezet, 2011.

- Kirner A. Bertalan. Kornya Mihály baptista úttörő paraszt-apostol krónikája. Budapest: Felelős kiadó: Fortin László, 1990.

- Kis Énekes Énekgyüjtemény vasárnapi iskola, evangélizáló és házi használatra, Első ki-

- adás.Budapest: Kiadja a Baptisták Szövetsége Magyarországon, 1909.

- Kis Énekes Énekgyüjtemény vasárnapi iskolai, evangélizáló és házi használatra, Harmadik kiadás.Budapest: k. n., 1919.

- Kis Zsoltár. Lelki énekek gyüjteménye. Házi és gyülekezeti használatra. (Németből.) Második kiadás függelékkel. Budapest: Kiadja a Budapesti Baptista Hitközség, 1896.

- Közönséges isteni tiszteletre rendelt Énekes Könyv mely Szent Dávid Zsoltárain kívül magában foglal némely kiválogatott és a helvét vallástételt követő négy superintendentia által jóváhagyott éneket egynehány imádsággal együtt., A főtiszteletű dunamelléki, dunántúli és tiszáninneni helvét vallástételt tartó superintendentiák rendeletére. Budapest: Hornyánsz- ky Viktor, é. n.

- Megváltóm él! temetési énekek. Budapest: Magyarországi Baptista Egyház, 2002.

- Orosz István. szerk. Evangéliomi karénekek. Ifjúsági előadások, ünnepélyek alkalmára. Budapest: Nyomtatta Fritz Ármin Könyvnyomdája, 1904.

- Páth Károly. Általános Zeneelmélet 1 rész Alapismeretek. Oradea: Kiadja a Romániai Magyar Bptisták Ifjúsági Szövetsége, 1928.

- Id. Rottmayer Jámos. Énekek a keresztényi vasárnapi iskolák számára, Első kiadás. Kolozsvár: Id. Rottmayer János, 1876.

- Szabadi F. Gusztáv, szerk. Evangeliumi kar- és magánénekek gyülekezeti ünnepélyek és ifjúsági előadások alkalmára 2 rész. Budapest: Magyarországi Baptisták Könyvnyomdája, 1910.

- Szabolcsi Bence, Tóth Aladár. Zenei lexikon 2 kötet, (O–Z), Átdolgozott új kiadás. Budapest: Zeneműkiadó, 1965.

- Szász Imre, szerk. Gyülekezeti énekeskönyv. Nagyvárad: Kiadja a nagyváradi 1. számú Magyar Baptista Gyülekezet, 2000.

- Udvarnoki András, Csopják Attila, Sion Énekei (Énekgyüjtemény) (Gyülekezeti és házi használatra) Első kiadás.Budapest: Fritz Ármin, 1896.

- Új Sion-Hárfa. Szent Énekek és isteni dicséretek gyüjteménye, a Krisztusban hívő gyülekezetek számára. Negyedik kiadás. Toldalékkal és énekiskolával. H.-M.-Vásárhely: Nyomatott a „Hungária” Könyvnyomdában, 1888.

- Válogatás az 1960-as évek ébredési énekeiből Megjelenik a Kémeri Magyar Baptsta Gyülekezet fenállásának 100. éves évfordulójára Harmadik kiadás. Kémer: Kémeri Magyar Baptista Gyülekezet, 1999.

- Folyóiratokban megjelent cikkek

- Bányai Jenő. Rottmayer János. In: Békehírnök, LV1 Évfolyam 7. szám. Budapest: Felelős kiadó: Palotay Sándor, a Szabad Egyházak Tanácsának ügyvezető igazgatója, 1963. december 1.

- Fodor Gyula. Ajánlat. In: Az Igazság Tanúja, XI1 évfolyam 7. szám. Budapest. Kiadó Meyer H., 1906. július 1.

- Orosz István, Szabadi F. Gusztáv, szerk. Evangéliumi Énekesek Lapja. Első évfolyam. 1. szám. Budapest: Orosz István, Szabadi F. Gusztáv, 1904. január.

1. 1. A bibliai idézetek a Károli Gáspár fordítása szerinti Szentírásból vannak felhasználva. Károli Gáspár, ford. Szent Biblia, azaz az Istennek Ó és Újtestamentomában foglaltatott egész Szentírás, (Budapest: Magyar Bibliatársulat, 1999).

2. 2. Lat., jelentése: Dicsőítés. Györkösy Alajos, szerk., Latin-magyar szótár, (Budapest: Akadémiai Kiadó, 1999), ad. loc.

3. 3. Lat., jelentése: áldott

4. 4. Lat., jelentése: Dicsőség a magasságban. Györkösy Alajos, szerk., Latin-magyar szótár, ad. loc.

5. 5. Bányai Jenő, A magyarországi baptista egyházzene története, (Budapest: Baptista Kiadó, 1996), 243.

6. 6. Bányai Jenő, A magyarországi baptista egyházzene története, 10.

7. 7. Uo. 11.

8. 8. Bányai Jenő, Rottmayer János, In: Békehírnök, LV1 Évfolyam 7. szám, (Budapest: Felelős kiadó: Palotay Sándor, a Szabad Egyházak Tanácsának ügyvezető igazgatója, 1963. december 1), 6.

9. 9. Új Sion-Hárfa. Szent Énekek és isteni dicséretek gyüjteménye, a Krisztusban hívő gyülekezetek számára. Negyedik kiadás. Toldalékkal és énekiskolával., (H.-M.-Vásárhely: „Hungária” Könyvnyomda, 1888), 1.

10. 10. Id. Rottmayer Jámos, Énekek a keresztényi vasárnapi iskolák számára, Első kiadás, (Kolozsvár: Id. Rottmayer János, 1876), ad. loc. A második kiadás 1880-ban jelent meg. Lásd még: Bányai Jenő, A magyarországi baptista egyházzene története,43.

11. 11. Bányai Jenő a Rottmayer Jánosról írt cikkében beszél arról, hogy a cikk megjelenésének idején a tulajdonukban volt az egyetlen akkor ismert példány ebből az id. Rottmayer János által szerkesztett énekeskönyvből, amely a Rottmayer János saját kezó bejegyzéseit is tartalmazta. Lásd még: Bányai Jenő, Rottmayer János, In: Békehírnök, LV1 Évfolyam 7. szám, 1963. december 1, 6. Jelenleg nem ismert, hogy ez az énekeskönyv hol található, sem más fellelhető pédányról nem tudunk

12. 12. Bányai Jenő, A magyarországi baptista egyházzene története, 23.

13. 13. Kirner A. Bertalan., Kornya Mihály baptista úttörő paraszt-apostol krónikája, (Budapest: Felelős kiadó: Fortin László, 1990), 48.

14. 14. Kelemen Sándor Tomi, Nagy István, „Rejtett dolgokat szólok a régi időből..” Adalékok a Szalárdi Magyar baptista Gyülekezet 120 éves történetéhez, (Szalárd: Kiadta a Szalárdi Magyar Baptista Gyülekezet, 2011), 9.

15. 15. Közönséges isteni tiszteletre rendelt Énekes Könyv mely Szent Dávid Zsoltárain kívül magában foglal némely kiválogatott és a helvét vallástételt követő négy superintendentia által jóváhagyott éneket egynehány imádsággal együtt., A főtiszteletű dunamelléki, dunántúli és tiszáninneni helvét vallástételt tartó superintendentiák rendeletére., (Budapest: Hornyánszky Viktor, é. n.), 1.

16. 16. Farkas Sándor, szerk., Gyermek-Lant Vallásos énekek gyüjteménye különösen vasárnapi iskolák használatára, (Budapest: Hornyánszky Viktor, 1883), 1.

17. 17. Bányai Jenő, A magyarországi baptista egyházzene története, 15-18.

AJÁNLÓ

Sinka Csaba

ONLINE PUBLIKÁLÓ BAPTISTA LELKIPÁSZTOROK

Egy felhívást tettem közzé 2024 októberében a baptista lelkipásztorok levelezőlistáján. Arra kértem őket, hogy jelentkezzenek, ha rendszeresen publikálnak írásokat, gondolatokat vagy igehirdetésvázlatokat az interneten. Nyilvánvaló, hogy lelkipásztori kötelezettségeik mellett kevesen tudnak erre energiát fordítani. Vannak mégis néhányan, akiknek jelenlegi vagy korábbi aktív online felületeit szeretném ebben a cikkben bemutatni.

Váradi Antal honlapja

varadianti.hu

Antal (vagy ahogy honlapján magát nevezi, Anti) saját honlappal rendelkezik, amit rendszeresen frissít. A honlap tartalmazza a szerző személyes gondolatait és tevékenységeit, amelyek között szerepel keresztyén identitásának bemutatása, igehirdetésvázlatok, lelki írások és tanulmányok. Emellett helyet kapnak még Anti projektmenedzseri munkáinak ismertetése és videós tartalmak is. A honlap célja a tanítás és a hitbeli tapasztalatok megosztása. Értékesek az adakozásról, böjtről és imádságról szóló írások. A Langham igehirdetői módszerbe isbetekintést kaphat az érdeklődő látogató, mivel Anti megoszt a honlapján néhány ezzel a módszerrel feldolgozott munkalapot is.

Takács Zoltán blogja

tzigehirdetesek.wordpress.com

Zoltán ezen a felületén a lelkipásztori szolgálat ideje alatt megírt igehirdetéseit osztja meg időrendben. A felület naprakészen elérhetőek a legutóbbi igehirdetések, és nem csak vázlatosan, hanem szövegszerűen. A Blog kategóriában pedig Zoltán egyéb írásai, gondolatai is helyet kapnak.

Jóföldi Endre és Bacsó Benjámin közös blogja

gyulekezetvezetes.blog.hu

Endre a presbiteri avatással végez lelkipásztori szolgálatot polgári munkája mellett a kaposvári Békevár gyülekezetben, Benjámin pedig a szadai és veresegyházi gyülekezetek lelkipásztora. Közös blogjukban keresztény vezetéselméleti cikkeket, fordításokat osztott meg. Ugyan a legfrissebb bejegyzés 2023-as, de rengeteg hasznos bejegyzés elérhető itt, nem csak vezetéselméleti témákban. Az ezekben található elvek nem évülnek el.

Dr. Mészáros Kálmán blogja

kispesti.blogspot.com

Dr. Mészáros Kálmán blogja a baptista történelem megismertetésével kapcsolatos utazásainak, előadásainak krónikája. Ez sem frissül már egy ideje, de mivel történelmi témákról van szó, szintén jól használható forrás a terület iránt érdeklődők számára. Bár Kálmán az aktív kispesti lelkipásztori szolgálatból leköszönt, a blog címe őrzi még szolgálatának ezt a vonatkozását.

Bacsó Benjámin blogja

benjaminbacso.blog.hu

Lapunk gyakori szerzője Bacsó Benjámin lelkipásztor. Sokféle szolgálata mellett évekig gondozta blogját is, ahol személyes és szakmai írásai találhatók. A tartalmak középpontjában a keresztény értékek, vezetési tanácsok, személyes fejlődés, családi élet és nevelés állnak. Emellett a szerző inspiráló történeteket és vallási témájú gondolatokat is megoszt, valamint a közösségépítés és hitbeli tapasztalatok megosztása is hangsúlyos. A blog témái között szerepelnek még a keresztény vezetés és a baptista közösséggel kapcsolatos események is.

Lukács Tamás

metron-heneka.blogspot.com

Lapunk korábbi szerkesztőjének blogja lelki és bibliai alapú tartalmakat kínál, amelyek középpontjában keresztény tanítások, igehirdetések és hitbeli gondolatok állnak. Tamás mélyebb teológiai elemzéseket és személyes reflexiókat oszt meg az Ó- és Újszövetség szövegeiről, valamint a keresztény hit gyakorlati aspektusairól. A blog célja, hogy segítse az olvasókat a hitbeli elmélyülésben és a bibliai igazságok megértésében.

Dr. Steiner József facebook oldala

facebook.com/Dr.Steiner.Joe

József missziológiát oktat nem csak hazánkban, hanem a TCMI keretei között számos más országban is. Facebook oldalán főként lelki tartalmak találhatók, amelyek a személyes fejlődés, meditáció és a belső béke témáit érintik. Az oldalon rendszeres posztok, videók és élő bejelentkezések szerepelnek, melyek az önismeret, a tudatosság fejlesztése és a spirituális tapasztalatok megosztása köré szerveződnek.

id. Tőtős János facebook csoportja

facebook.com/groups/3662832267361036

János bácsi is jelentkezett a felhívásomra. A linken keresztül egy facebook csoport érhető el, aminek *János Tőtős oldal* a neve. Ha valaki kéri a csoporttagságot ide, hozzáférést kap János bácsi verseskötetéhez (Korai eső), igehirdetésvázlatokat tartalmazó könyvéhez (Késői eső), és más írásaihoz.

Nehémiás történetének vezetési tanulságai röviden

Nem régen fejeztem be újra Nehémiás könyvének tanulmányozását. Van néhány nagyon fontos tanulsága, amit egy keresztény értékrenddel bíró vezető észrevehet. Hihetetlen nyomás alatt képes volt eredményes munkát végezni. Mi lehetett ennek a titka?

„Megrendülésre való képesség": Nehémiás őszintén átérezte a népe, sőt a "rábízottak" helyzetét. Egy vezető önismeretében rendkívül fontos, hogy újra és újra tudatosítsa magában, mi az ami "összetöri a szívét". Valószínűleg ott van a feladata, ahol azt érzi, hogy ezt nem nézheti tétlenül, ahogyan a dolgok mennek.

Bátorság: azt szokták mondani, hogy a bátorság nem a félelem hiánya, hanem annak legyőzése. Nehémiás képes volt legyőzni a saját félelmét.

Meggyőzés: Bámulatos, hogy Nehémiás képes volt meggyőzni a királyt, a vezetőket és a népet is, hogy álljanak a változás mellé. Ez a fajta képesség, a vezető számára nélkülözhetetlen!

Megvalósítás: nagyon tetszik, hogy nem csak álmodozott, nem csak tervezett, hanem képes volt cselekedni a cél érdekében. A megvalósítás során nem csak feladatot adott, hanem értékelt és ha kellett felvállalta a konfliktust is. Mindeközben példát mutatott áldozathozatalból.

Kitartás: az építkezés során sokféle nehézséggel kellett szembe néznie. Nem adta fel a nehézségek, külső és belső támadások, árulások közepette sem, hanem kitartóan végigvitte a feladatát.

Fókuszáltság: tudta mi a dolga. Nagyon tetszik nekem az a mondat, ahogyan válaszol, amikor megpróbálják kicsalogatni Nehémiást és csapdába ejteni:

Nagy munkát kell végeznem, ezért nem tudok elmenni. Félbemaradna a munka, ha itthagynám, és elmennék hozzátok. Négyszer is küldtek nekem ilyen üzenetet, de én ugyanúgy feleltem nekik." Neh 6,3–4

https://gyulekezetvezetes.blog.hu/2020/09/25/nehemias_tortenetenek_vezetesi_tanulsagai

ifj. Vas Ferenc

LÁMED - HARMINC

Örömmel írok recenziót Lőrik Levente: „Igéd nem tér vissza üresen” igehirdetéskötetéről, amit a gödöllői baptista gyülekezet, az Evangelikál Teológia Alapítvány és Magyarországi Baptista Egyház közösen adott ki 2024-ben, születésnapi ajándékként és meglepetésként a szerző ötvenedik születésnapjára.

Mi a célja egy recenziónak? Bemutatja a kötetet, kedvet csinál a könyv elolvasásához és értékeli a szöveget, ezzel elhelyezi az őt megillető helyre a művet. Épp ezért a könyvek értékét nagyban meghatározzák azok a szövegek, amelyek írnak arról. Feladatom tehát nem kicsi és jelentéktelen, mégha a recenzió az utolsó az időrendi sorban, amikor egy könyv megjelenik a nyilvánosságban. Recenzió ugyanis nem születhet elkészült mű nélkül. Ezért is öröm, hogy közösségünk és egyházunk támogatta ennek a kiadásnak a megszületését.

A kötet harminc – a lámed számértéke harminc a héber nyelvben – prédikációt tartalmaz tíz jól körülírt témakörben. Az igehirdetések 2022 és 2024 között hangzottak el Gödöllőn. A 340 oldalas könyv jól tördelt, a lektorok jó munkát végeztek a szöveg gondozásánál és a név- és tárgymutató is kellően bő és használható. Semmi nem akadályozza az olvasót az üzenet befogadásában.

Az igehirdetés illékony műfaj. Ezzel akkor szembesültem, amikor Szabó Lászó volt egyházelnök igehirdetéskötetét olvastam. Illetve olvastam volna, de nem találtam benne semmit, ami megfogott volna és ezért gyorsan be is csuktam. Hatvan év távlata már üressé tette számomra azokat a prédikációkat. S ezért nem az író a felelős, hanem maga a műfaj, amelynek lényege az „itt és most”. Vagyis igazán csak azokhoz szólnak, akik ott ültek és hallgatták. Ez az oka annak, hogy sok jó igehirdető nem szeretné kiadva látni a prédikációit. Tudják, hogy néhány év múlva milyen üresen tudnak kongani veretes szavaik. Az illékonyság azonban a mennyei istentiszteletnek is része.

„Egy másik angyal is odajött és megállt az oltárnál, kezében aranyfüstölő, és adatott neki sok füstölőszer, hogy a szentek imádságaihoz tegye az aranyoltárra, amely a trónus előtt van. És felszállt a füstölőszerek füstje a szentek imádságaival az angyal kezéből az Isten elé. Ekkor vette az angyal a füstölőt, megtöltötte az oltár tüzéből, és ledobta a földre: mennydörgés és zúgás, villámlás és földrengés támadt.” (Jel 8,3–5)

A Jelenések könyve a legillatosabb könyv a Bibliában. Az illatok betöltik a mennyet és erejük átformálja a világot. Az igehirdetések üzenete elillanhat az idők folyamán, de az orrunkban - lelkünkben - ott maradnak kitörölhetetlenül. Ezért is fontos őriznünk régi prédikációkat. A kötet - szerintem - legerősebb részei azok az igehirdetések, amik az istentisztelet kérdéseit boncolgatják. A worship war alatt felmerülő problémákat elemzi biblikusan a szerző. Ezt Sorozat alcím alatt találhatjuk meg.

Az igehirdetés nem csak a Bibliát magyarázza, hanem azt a világot is, ami körülveszi a gyülekezetet, amiben benne él. Itt is igaz a kedvenc idézetem a könyvből: „Amiről nem szól az igehirdetés, az nem is létezik.” (198. o.) Amiről nem prédikálunk a Bibliából, arról nem tud a gyülekezet, vagy legalábbis nem helyesen. Ha szegényes a világmagyarázatunk, akkor az igehirdetés erejét és gyengítjük. Az igehirdetőnek nem kell szociológusnak lenni, de értenie kell azt a világot, amiben benne él. Ezért sajnálom, - szerkesztői döntés alapján - hogy kivették a szövegből mindazt, ami a környezetre és az elhangzás idejére vonatkozott. Így csupán arra következtethetünk olvasva a kötetet, hogy egy nyugati kultúrához kapcsolódó, de annak szélén elhelyezkedő közösséghez szólnak, akiket fenyeget a korszellem sodrása, a világiasság és az individualizmus. Épp emiatt a legfőbb referenciapontjuk a nyugati, angolszász és evangéliumi kereszténység elmúlt századi nagy alakjai. Talán épp ezért lett volna jó, ha ezen személyek rövid ismertetése a lábjegyzetekben megjelent volna. A fizikai terjedelem nagy korlátja tud lenni az ilyen ötleteknek.

Miért érdemes igehirdetéseket olvasni? Egyáltalán nem egyértelmű, hogy érdemes olvasni ilyen szövegeket. Ahogy az sem magától értetődő, hogy van helye ennek a műfajnak a könyvpiacon. Mivel elsődlegesen szóbeli műfaj, a leírással elveszíthetjük a lényegét, a savát és borsát a prédikációknak. Ezt tudják azok, akik hallották már Max Lucado-t igét hirdetni. Az ő orgánuma olyan, ami elmélyíti az üzenetét, még a legegyszerűbb mondatai is erővel telnek meg. Adrian Rogers amerikai baptista igehirdetőnél figyelhető meg a különbség a hangsúlyában és tónusában a prédikáció komoly részei és az illusztrációk közt. Azért, hogy a hallgató tudja, melyik a fontosabb része az elmondottaknak. Ezt az írás nem tudja visszaadni. A szóbeliség mindig magasabb rendű az írásbeliségnél. Ennek az irodalmi alapelvnek az igehirdetés az egyik utolsó bizonyítéka és menedéke.

Lőrik Levente visszafogott beszéde, ütemérzéke, szüneteinek hossza és helye erősítik az üzenetét. Ezt az írásbeliség nem tudja visszaadni. Az igehirdető mély alázatát és szerénységét. „Tudok egy kicsit héberül" – mondja az egyik igehirdetésében. Az ő „kis tudásának" tizedével is kiemelkedő lenne egy átlagos lelkipásztor. Ez lehet a könyv olvasásának egyik legvonzóbb oka. Azok a magyarázatok, amelyben felhasználja a bibliai tudományokban való jártasságát. Ennek egyik jó példája, amikor egy új megközelítést ad a laodicea-i gyülekezet „langyos víz” állapotával kapcsolatban. Vagy amikor érzékelteti Ezsdrás fontosságát az üdvtörténelemben és a zsidó gondolkozásban. Illetve amikor összehasonlítja Ezsdrás és Nehémiás 1500 km-es útját Jeruzsálembe. Ki a hívőbb, aki kéri a katonai védelmet királyától, vagy aki nem? -teszi fel a kérdést. Válasza egyértelmű, hogy nem ezen múlik az igazi hívőség. „Vizsgáljátok meg!” a legfontosabb tanács, amit kaphatunk ezen a téren is. Másik erőssége az igehirdetéseknek a képek használata, amelyek úgy sűrítik az átadott üzenetet, hogy nem egyszerűsítik le. A legegyszerűbb mondatainak is többletértelme lehet. Épp ezért érdemes lassan olvasni, hogy ne veszítsünk el egy értékes gondolatot. Nyilván érződik, hogy a szerző az ószövetségi tudományokban jártas, de az igehirdetésekben mindig újszövetségi, krisztusi és keresztény igehirdető marad.

Milyen műfajúak a kötetben található igehirdetések? Tanítóak. Épp ezért talán kevesebb retorikai/szónoki kérdést találhatunk bennük. Úgyis igaz ez a megállapítás, hogy olvasás közben engem legszemélyesebben a „Készen állsz az újra?” kérdés érintett meg. Illetve érzékelhetjük azt is, hogy a jól megfogalmazott kijelentés teheti fel az igazán fontos, mélyreható kérdéseket az olvasóknak és hallgatóknak. A szerző inkább erre a megoldásra törekszik. Nem fogunk találni túl sok klasszikus illusztrációt a könyvben, inkább „a Biblia magyarázza a Bibliát” elv megvalósulását érzékelhetjük. Többször idéz a magyar költészet fontos alakjaitól, sosem feleslegesen. A költői, retorikai képek amúgy is jellemzik ezeket az igehirdetéseket. Érdemes ezekre is odafigyelnünk.

Mi a fő üzenete az igehirdetéseknek? Mit állít az igehirdető, kommunikátor? Felszínes világban élünk, de törekednünk kell arra, hogy Istent egyre jobban és mélyebben megismerjük, aminek folyamatát az istentiszteleti alkalmainknak is segíteniük kell. A megismerés útján nem lehet Krisztust kikerülni, mert nélküle nem juthatunk el az igaz Istenhez, nem lehet igazi istentiszteletünk.

Az igehirdetésnek őriznie kell valamit a próféták hangjából. Ezt olvashatjuk a 270. oldalon:

„A kortárs világban az egyén számít, az individuum számít, és hiába mondjuk, hogy nem vagyunk világiak: ha nálunk is ez kerül a középpontba, akkor, bizony, mi is világiak vagyunk.”

Hol a helye ennek a kötetnek a magyar igehirdetés-irodalomban? Túl kevés ehhez hasonló baptista prédikációs kötet jelent meg. Ezért ennek a szövegnek van egy úttörő szerepe is, abban, hogy azt érzékeljük, hogy van értelme ennek a munkának és a folytatásának. Első és úttörő munkának nagyszerű Lőrik Levente kötete. Remélem, hogy nem magányos cédrusként marad meg a korunk baptista igehirdetés irodalmában ez a mű.

A kötet hamarosan elérhető lesz

a baptistawebshop.hu oldalon.

KÖNYVAJÁNLÓ

„»Tudok egy kicsit héberül« – mondja az egyik igehirdetésében. Az ő »kis tudásának« tizedével is kiemelkedő lenne egy átlagos lelkipásztor. Ez lehet a könyv olvasásának egyik legvonzóbb oka.”

Lőrik Levente, a Gödöllői Baptista Gyülekezet lelkipásztora

A gödöllői baptista imaház épülete

„A legegyszerűbb mondatainak is többletértelme lehet. Épp ezért érdemes lassan olvasni, hogy ne veszítsünk el egy értékes gondolatot.”

Tóth Krisztián

ÚJ, BAPTISTA SZERKESZTÉSŰ KÖNYVEK SZOCIÁLIS KÉRDÉSEKRŐL

A Nagy Janka Teodóra, Nyitrai Imre és Serafin József által szerkesztett Szociális Törvény 3o (Harmic), illetve a Szirtes -Tankó Tünde által válogatott és szerkesztett, a Baptista Egyház Szociális Módszertani Központja által idén (2o24) kiadott átfogó nemzetközi szakirodalmi válogatása hasznos bevezető a téma iránt érdeklődőknek. A szöveggyűjtemény 3+4+3 szerzője szép szimmetriában mutatja be a mű három oszlopát. A történeti bevezetőben az evangelikál kereszténység, a szekuláris humanizmus és a brit szociális munka kialakulásának kezdeteit ismerhetjük meg, továbbá egy másik szerző a szekularizáció újragondolásában kalauzol, célként kitűzve a kereszténység visszahelyezését a szociális munka történetébe. Végül e rész missziós kitekintéssel zárul: az ún. „Settlement-mozgalom" és a korai keresztény szociális munkások élete kapcsán eszközöl egy korrekciót.

A mű középső nagyobb témája a hitalapú szervezetek, melyben először hithez kötődő, kis méretű szervezetekről olvashatunk a helyi szociális szolgáltatási hálózatokban. Ezt követi egy fontos kérdésfeltevés: „Milyen kihívást ró az állami finanszírozás a szervezetek spiritualitására?" A szerző ennek megválaszolására vállalkozik. A jótékonyságtól a kliensorientált szociális szolgáltatásokig nyújt betekintést egy következő tanulmány abba, hogy a vallási jóléti szervezetek társadalmi profitja hogyan alakult nyugat-európai viszonylatban. Az öreg kontinens nyugati felén végzett ilyen irányú szocmunkát bontja ki e rész záró írása. Az etikai blokk (3. oszlop) olyan fontos kérdésekkel foglalkozik, mint pl. „Mi a szent, amikor a személyes és a szakmai érdekek ütköznek?" A szociális munka etikai dilemmái is górcső alá kerülnek a (poszt)szekuláris és lényegében posztkeresztény társadalomban. Befejezésül olvashatunk a nemzetközi szociális munka kontextusba helyezéséről, a vallás mint releváns tényező (érvel a szerző) kapcsán!

Mind a 3 évtizedes Szoc.Törvény, mind pedig a hosszabb párja hasznos olvasmány a témában érdeklődőknek. Ez utóbbi kiadványt így ajánlja a kiadó:

„A szöveggyűjteményt ajánljuk mindenki számára, akit a szervezett segítő munka bármilyen szinten érdekel. Egyrészt kiemelten hasznos lehet a szociális szakmában dolgozók, oktatók és hallgatók számára ajánlott irodalomként. A tanulmányok hozzájárulnak a szociális ágazatban az egyházi jelenlét megértéséhez és elfogadásához. Másfelől ajánljuk a szociális szolgálatot végző gyülekezeti tagok, és gyülekezetek figyelmébe is, hiszen történeti és nemzetközi perspektívákat kínál ahhoz, hogy az evangéliumi szociális missziót megismerjük, tanuljunk másoktól és ötleteket gyűjtsünk saját munkánkhoz."

A könyvek a baptistawebshop.hu oldalon rendelhetők meg.

Országok

népességszám millió fő

1999

szervezeti sűrűség: összes foglalkoztatott/ népességszám

sorrend

szervezeti sűrűség: alkalmazottak/ népességszám

sorrend

Ausztria

8,177

2,17

5

0,85

5

Belgium

10,152

8,06

2

7,24

2

Hollandia

15,735

2,06

6

0,22

6

Németország

82,173

21,62

1

10,67

1

Norvégia

4,442

3,80

4

1,32

4

Svájc

7,164

5,00

3

1,68

3

A vallási jóléti szervezetek szervezeti sűrűsége Nyugat-Európa egyes országaiban

Egy-egy táblázat, ábra az ajánlott könyvekből

„Kiemelten hasznos lehet a szociális szakmában dolgozók, oktatók és hallgatók számára ajánlott irodalomként.”

Hanula Gergely

János evangéliuma

Magyarázatok a Revideált új fordítású Bibliához (RÚF 2014)

Kálvin, 2024, 296 oldal

„Kezdetben volt az Ige, és az Ige megjelent az övéinek, és közöttük lakott. És eljött Keresztelő János, hogy bizonyságot tegyen az Isten Fiáról, aki azért jött, hogy tudtul adja nekünk mindazt, amit az Atyától hallott, és így életet adjon a benne hívőknek. Ezt mondja el János evangélista, aki a szinoptikus evangéliumok után megírta a maga »lelki« evangéliumát.”

Hanula Gergely magyarázata a Revideált új fordítású Biblia (RÚF 2014) olvasói számára kínál segítséget tudományos megalapozottsággal és igényességgel, közérthetőségre, közvetlen használhatóságra és tömörségre törekedve.

A szerző református teológus és klasszika-filológus egyetemi tanár, kutatási területe az Újszövetség és a görög egyházatyák Szentírás-értelmezése.

Békefi Bálint

A mesterséges intelligencia és a keresztény hit

Hol a helye az új technológiáknak a bibliai világnézetben?

Harmat, 2024, 144 oldal

A mesterséges intelligencia (MI) évezredes gondolkodás és évtizedes fejlesztés után csak nemrég vált a hétköznapok részévé. E könyv célja, hogy keresztény válaszokat adjon az MI által felvetett teológiai és etikai kérdésekre.

A kötet áttekinti az MI történetét, működését és főbb teológiai kihívásait, mint az istenképűség, az MI intelligenciája és a tudatosság kérdése. Etikai szempontból vizsgálja az emberi méltóság és jólét fogalmát, valamint az MI alkalmazhatóságát a keresztény szolgálatban. Végül bemutatja, hogyan válaszolhat az evangélium az MI által teremtett kihívásokra.

Sitku Tibor

A fowleri hitfejlődés-elmélet értékelése és alkalmazási területei

Harmattan, 2024, 240 oldal

Ahogy az ember élete szakadatlan változások sorozata, úgy a hívő ember hite is szüntelenül változik. De miként kell elképzelnünk a hit változását, alakulását és akár fejlődését? Ez a kötet a talán legismertebb hitfejlődés-elméletet, James W. Fowler paradigmáját veszi alapul. Bemutatja, hogy a fowleri elképzelés szerint miként fejlődhet a hit a különféle életszakaszokban, és melyek azok a tényezők, amelyek a hitbeli fejlődés gátjai vagy éppen előmozdítói lehetnek.

A könyv mindenki számára hasznos lehet, aki szeretné mélyebben megérteni, miért jellemzi a hívő emberek hitét a bizonyosság vagy éppen a kétség, a lelkes rajongás vagy a túlzott szkepticizmus, a kritikus távolságtartás más hitektől vagy a párbeszédképesség az egészen más vallást követők felé.

Hanula Gergely

Chrysostomos Szentírás-magyarázata

A Szentírás értelmezése a János evangéliumáról elmondott homíliákban

Kálvin 2018, 236 oldal

Hanula Gergely református teológus, egyetemi tanár (PRTA) 2009-ben elfogadott doktori értekezésében Chrysostomos János evangéliumához írt exegetikai homíliáit vizsgálja a bibliai szöveg és a hozzá fűzött magyarázat közötti út módszeres feltárásával. Ennek során rövid áttekintést ad a megelőző századokban használatos zsidó és keresztyén exegetikai módszerekről, az exegetikai homília mint műforma kialakulásáról, hogy a történeti fejlődés kontextusában vizsgálhassa a chrysostomosi homíliákat.

M. Pintér Tibor (szerk.)

A Bibliafordítás útjain

Harmattan, 2024, 206 oldal

A kötet 10 tanulmánya a Károli Gáspár Református Egyetemen működő Egyesített Bibliaolvasó (EBO) kutatócsoport által szervezett konferencia előadásait tartalmazza. A tanulmányok három téma felől közelítik meg a bibliafordítás aktuális problémáit. Ezek a bibliafordítások hermeneutikai megalapozottsága, a korai fordítások és egyházi hagyomány kapcsolata, valamint néhány mai magyar nyelvű bibliafordítás gyakorlati megoldásai. A három témakör tanulmányai hűen tükrözik a soha el nem évülő problémát: a szent szövegek szent jellegének megtartását, a Szentírás minél pontosabb jelentésének visszaadását, valamint a Szentírás szövegeinek minél szélesebb körben elérhetővé, „olvasmányossá” tételét.

John Murray

A megváltás elmélete és gyakorlata

KIA, 2018, 236 oldal

John Murray A megváltás elmélete és gyakorlata című műve eredetileg 1955-ben jelent meg, de azóta az évek során több tucat alkalommal kiadták már. A könyv módszeresen magyarázza a megváltás mindkét oldalát – annak megvalósítását Krisztus jóvátételén keresztül, illetve a hívők életében történő alkalmazását. Murray teológiai klasszikusában először a jóvátétel szükségességét, lényegét, tökéletességét és hatályát vizsgálja. Ezután áttér az elhívás, az újjászületés, a hit és bűnbánat, a megigazulás, a gyermekké fogadás, a megszentelődés, az állhatatosság, a Krisztussal való közösség és a megdicsőítés bibliai tanításának tárgyalására.

Murray tömör, pontos és jól követhető teológiai tanulmánya most ismét elérhető és hasznos olvasmány lehet a hívők új generációja számára.

John C. Lennox

Determinált hit?

Isten szuverenitása, szabadság, hit, emberi felelősség

Evangéliumi Kiadó, 2024, 352 oldal

A „Determinált hit?” című könyv azoknak íródott, akik érdeklődnek az Isten szuverenitására, az ember szabadságára és felelősségére vonatkozó kérdések iránt, esetleg ezek a témák fejtörést okoznak számukra. John Lennox azért ragadott tollat, hogy segítsen megérteni e kérdés bibliai nézőpontját.

Ez az árnyalt és részletes tanulmány megkérdőjelezi a teológiai determinizmus területén széles körben elterjedt feltételezéseket, és új perspektívát hoz be az erről szóló vitába.

„Lennox professzor kedvesen, alázattal, bölcsen és bátran nyújt olvasmányos, a Biblián alapuló útmutatást, amely fontos kérdéseket tárgyal a szabadság és fatalizmus, üdvösség és szuverenitás, hit és eleve elrendelés, újjászületés és kárhozatra ítélés témaköreit illetően.” – Paul Copan, egyetemi tanár, a Palm Beach Atlantic University Filozófia és Etika Tanszékének Pledger Family-professzora

László Emőke

Kiválasztás Krisztusban

Az arminiánus vita teológiai háttere

Harmattan, 2022, 170 oldal

A 17. század elején két holland teológus – Arminius és Gomarus – között kibontakozó teológiai vita a predestinációról olyan horderejűnek bizonyult, hogy az általuk felvetett kérdések mind a mai napig hatással vannak a református egyházak teológiai gondolkodására és életére. E monográfia bemutatja a kiválasztás és az eleve elrendelés kérdése körül kibontakozó diskurzus teológiatörténeti hátterét. A könyv Augustinustól kiindulva egy nagy ívű, egymáshoz kapcsolódó láncolatra felfűzve tárgyalja a leginkább mérvadó teológusokat, akiknek a gondolkodásában éppúgy szerepet játszott Isten kiválasztása és eleve elrendelése, amint azt a későbbi vitában fölfedezzük. Mindez segít abban, hogy az olvasó megismerje azt a teológiai környezetet, amelyben Arminius kiválasztástanát megfogalmazta. Emellett a könyv részletesen foglalkozik a holland teológus főbb munkáival és a dordrechti zsinat reflexiójával.

Carl R. Trueman

A modern én felemelkedése és diadala

Axioma, Budapesti Kortárs Keresztény Intézet, 2024, 448 oldal

A modern kultúra az identitás megszállottja. A nemi identitás témaköre uralja mind a közbeszédet, mind a kulturális trendeket, azonban egyetlen történelmi jelenség sem áll csak úgy önmagában: Szent Ágostontól Marxig különböző nézetek és perspektívák járultak hozzá az én modern felfogásához.

Ebben a rendkívül időszerű könyvben Carl Trueman a szexuális forradalom kialakulását az emberi identitáskeresés tüneteként – nem pedig okaként – elemzi. Trueman áttekinti a múltat, megvilágítja a jelent, és útmutatást ad a jövőre nézve, ezáltal biztos támpontokat és jól használható iránytűt kínál korunk kultúrájának megértéséhez, az emberiség folyamatosan változó identitáskereséséhez.

Kovács Enikő Hajnalka

Egyéni panaszénekek a Zsoltárok könyvében

Harmattan, 2024, 180 oldal

A panaszzsoltárok írói vágynak az Istennel való közösségre. Az ő példájuk a mai ember számára is mély üzenetet hordoz, amelyhez útmutatást nyújt ez a könyv.

Az egyéni panaszzsoltárok teológiai jelentősége elsősorban abban rejlik, hogy hangot adnak a szenvedésnek. A zsoltárban – és általánosságban az Ószövetségben – a panasz ellenére a szenvedő nem fordul el Istentől – hiszen Ő az emberi létezés középpontja –, hanem teljes valójával belé kapaszkodik, így a szenvedése nem kizárja, inkább megerősíti az Istennel való kapcsolatot. Egyetlen olyan panaszének sincs a Zsoltárok könyvében, amely megállna a panasznál, a panaszéneket mindig a hálaadás felé haladás jellemzi.

A panaszénekek túlsúlya a Zsoltárok könyvében azt jelzi, hogy a panasz problematikája a hitélet fontos eleme. Könnyű velük azonosulnunk, és a felhalmozott tapasztalatok kimeríthetetlen forrásai.

Table of Contents

© Szolgatárs folyóirat

Váradi Antal

Jézus és az imádság

Beke László

A lelkileg egészséges keresztény

Hogyan élhetünk kiegyensúlyozott hívő életet?

Reimer Márta

A megfoghatatlan emberi lélek

Dr. Mészáros Kálmán

Amerikai magyar baptisták között

Emlékezz vissza az útra!

ifj. Vas Ferenc

Költőtalálkozó

Nagy-Kaszáné Somogyi Ilona

A kárpátaljai baptista dokumentumok feltárása a Kárpátaljai Területi Állami Levéltárban a csehszlovák éra időszakában (1920–1938)

Kelemen Sándor Tomi

Az egyházi éneklés megjelenése a magyar baptista gyülekezetekben

Sinka Csaba

ONLINE publikáló Baptista lelkipásztorOK

ifj. Vas Ferenc

Lámed - harminc

Tóth Krisztián

Új, BAPTISTA SZERKESZTÉSŰ könyvek Szociális KÉRDÉSEKRŐL